Növekvő infláció, emelkedő kamatok, romló gazdasági kilátások – egyre több irányból érkeznek a korábbiaknál jóval pesszimistább forgatókönyvek Románia gazdaságának alakulását illetően.
A járvány- és a háborús helyzet keltette válság kérdéseit járja körül a BBTE Szociológia és Szociális Munka Intézetének szervezésében megrendezett 12. Szociológus Napok idei kiadása.
A válsághelyzeteket tisztességtelen üzleti előnyszerzésre használó nyerészkedők megbírságolásáról dolgoztak ki Romániában jogszabályt, amelyet a bukaresti kormány szerdán első olvasatban tárgyalt.
Ahogy a puding próbája az evés, úgy az is csak utólag derül ki, hogy mennyire sikerül növelni a legalább négy napot Romániában eltöltő külföldi turisták számát, ha a kormány vissza nem térítendő támogatást nyújt az őket idecsábító utazásszervezőknek.
Marcel Boloş európai projektekért felelős miniszter a hétfői kormányülés után kijelentette, hogy több mint 5000 infrastruktúra fejlesztésre kötött szerződést fognak érinteni az ülésen elfogadott rendelkezések.
Az uniós országok közül Romániában emelkedett a legnagyobb mértékben a gázolaj ára az elmúlt egy évben – hívja fel a figyelmet a Mentsétek meg Romániát Szövetség (USR).
A járvány és a háború okozta sokkhatások mérséklésére rövid távon szükségesek az adminisztratív intézkedések, de az árstop és az exportkorlátozások hosszabb távon több kárt okozhatnak, mint amennyi hasznot remél tőlük az állam.
Csaknem húszezer cég zárt be Romániában az év első két hónapjában. A fizetésképtelenné vált, működésüket felfüggesztő és felszámolt vállalkozások száma több mint 20 százalékkal több, mint az előző év azonos időszakában.
A klímaválságra hívják fel a figyelmet a Google nyitólapján látható műholdképek, hogy a Föld napja alkalmából emlékeztessék a felhasználókat az emberi tevékenység éghajlatra és környezetre gyakorolt hatására.
A Nemzetközi Valutaalap (IMF) jelentősen, 4,8 százalékról 2,2 százalékra csökkentette az idei román gazdasági növekedési várakozását a kedden publikált Világgazdasági kilátások (World Economic Outlook, WEO) című jelentésében.
A lassuló növekedés és az egyidejű magas infláció, vagyis a stagfláció kettős kockázatával szembesül az idén a világgazdaság, mindeközben a koronavírus-járvány utáni globális kilábalást az ukrajnai háború is tovább lassítja.
Az embereknek mentálisan fel kell készülniük az elkövetkező időszakra, az ukrajnai háború okozta gazdasági válság pontos hatásait csak a nyár végén fogjuk megismerni – figyelmeztetett kedd este Kelemen Hunor.
A koronavírus-világjárvány további 77 millió embert taszított mélyszegénységbe világszerte, és számos fejlődő ország képtelen kilábalni a válságból a hiteltörlesztések magas költségei miatt – mutatott rá egy kedden nyilvánosságra hozott ENSZ-jelentés.
Kizárta Adrian Câciu pénzügyminiszter az adók és illetékek idei emelésének lehetőségét.
A jelenlegi gazdasági válság az elkövetkező hónapokban tovább fog mélyülni, az államnak kötelessége beavatkozni – jelentette ki Kelemen Hunor RMDSZ-elnök a kormánypárt vezetőinek hétfő esti sajtótájékoztatóján.
Részt vesz a Nemzeti Liberális Párt (PNL) vasárnapi rendkívüli kongresszusán, jelentette be Florin Cîţu szenátusi elnök és arra buzdította párttársait, szavazzanak meg az egyetlen jelöltre.
Lehetségesnek tartja a gazdasági válságot a Szociáldemokrata Párt (PSD), egyben a bukaresti képviselőház elnöke, Marcel Ciolacu. Florin Cîţu, a szenátus elnöke szerint már elkerülhetetlen a román gazdaság hanyatlása.
A romániai vállalkozók legnagyobb része – 93,5 százaléka – úgy látja, hogy a szomszédos országban zajló háború miatt újabb gazdasági válságra kell számítani – derül ki a kis- és közepes vállalkozások országos szövetsége által készített felmérésből.