Fotó: Jakab Mónika
A határon túli egyéni választókerületek létrehozása ellen indít online aláírásgyűjtést a Demokratikus Koalíció (DK) – közölte a párt frakcióvezető-helyettese. A magyar kormány többször cáfolta, hogy ilyen lépésre készülne.
2024. szeptember 03., 16:252024. szeptember 03., 16:25
2024. szeptember 03., 16:432024. szeptember 03., 16:43
Arató Gergely keddi, online sajtótájékoztatóján indoklásként arról beszélt, hogy a sajtóban megjelent hírek szerint a Fidesz határon túli egyéni választókerületek létrehozására készül. Ez azt jelentené, hogy az eddigi egy-kettő helyett nyolc-tíz mandátumról dönthetnek majd a magyarországi lakcímmel nem rendelkező határon túli magyar állampolgárok – idézte az MTI a parlamenti képviselőt.
Szerinte ugyanis azok akadályozhatják meg a kormányváltást 2026-ban, akik nem élnek Magyarországon, nem veszik igénybe a magyar oktatást vagy egészségügyet, „nem viselik a döntésüknek a következményeit”. Ehhez kapcsolódva a frakcióvezető-helyettes hangsúlyozta azt a véleményét, hogy a magyar kormány teljesítményét csak az tudja megítélni, aki Magyarországon él, ott vásárol és ott akar orvosi ellátáshoz jutni.
A magyarországi polgárok többsége elutasítja a választási rendszer oly módon történő módosítását, hogy a külhoni magyarok is küldhessenek képviselőket a magyar Országgyűlésbe – derült ki a Publicus Népszava megbízásából készült kutatásából.
Mint arról beszámoltunk, a magyar kormány az elmúlt időszakban két alkalommal is cáfolta azokat a híreket, miszerint a Fidesz vizsgálja a határon túli egyéni választókerületek kialakításának lehetőségét. Erről a lehetséges intézkedésről elsőként Magyar Péter, a Tisza Párt elnöke beszélt július közepén, majd a Válasz Online arról cikkezett a Fidesz a francia mintát veheti alapul, és akár hét új mandátumot is kioszthatnak, ha megvalósul az elképzelés a határon túli választókerületek létrehozásáról.
A hatályos magyarországi választási rendszer szabályai alapján a magyarországi lakcímmel nem rendelkezők csak pártlistára adhatják le a voksukat, amelyet hozzáadnak a magyarországi szavazatokhoz. Az elemzések azt mutatják, hogy 2014-ben egy pluszmandátumot hozhattak a Fidesznek a levélszavazatok, 2018-ban egyet sem, 2022-ben pedig kettőt.
Bár Magyarországon majd csak két év múlva rendezik a következő országgyűlési megmérettetést, hirtelen választási láz lett úrrá az anyaországi politikai osztály és sajtó bizonyos részén.
Ferenc pápa eddigi leghosszabb, Délkelet-Ázsia és Óceánia országait érintő körútján kedden megérkezett Indonéziába, utazása első állomására.
Jelentős előretörést ért el a Donyec-medencében az orosz hadsereg, dacára a Kurszk megye elleni ukrán támadásnak – jelentette ki Vlagyimir Putyin orosz elnök hétfőn a tanévnyitó alkalmából tartott találkozón.
Vasárnap este kivételesen nagyszámú, a háború tavaly októberi kitörése óta a legnagyobb tömeg gyűlt össze Tel-Aviv központjában. A szervezők szerint országszerte 700 ezren vonultak utcára, a tel-avivi tüntetésen pedig 550 ezren vettek részt.
Donald Trump erős országnak nevezte Magyarországot, amelyet egy erős vezető irányít – a republikánus amerikai elnökjelölt erről egy szombaton este sugárzott interjúban beszélt, amelyet a konzervatív médiaszemélyiség, Mark Levin készített.
Elfoglalta az orosz hadsereg a donyecki régióban lévő Viimka és Pticse települést – közölte vasárnap az orosz védelmi minisztérium, miközben ukrán dróntámadás érte más orosz régiók mellett a moszkvait is.
Az izraeli hadsereg újabb hat, a fogságban megölt izraeli túsz holttestét találta meg és szállította szombat éjjel Izraelbe – közölte egy katonai szóvivő. Izraelt megrázta az újabb tragédia, de sokan a kormányt hibáztatják a túszalku elmaradásáért.
Joe Bieden szerint közel van a megállapodás a gázai tűzszünetről, az amerikai elnök erről szombaton beszélt egy magánprogram után. Az izraeli hadsereg egy gázai alagútban állítólag hat elhurcolt izraeli túsz holttestére bukkant.
Kétségbevonhatatlan Bukarest „stratégiai hozzájárulása” a Moldovai Köztársaság reformtörekvéseihez és európai integrációjához – mondta szombaton Chișinăuban tett hivatalos látogatása során Klaus Iohannis államfő.
Ukrajna második legnépesebb városában, Harkivba orosz légibomba csapódott be egy 12 emeletes tömbházba. Közben az orosz csapatok egyre közelebb kerülnek a stratégiai fontosságú Pokrovszk városához, ami eldöntheti a Donyec megyei harcok sorsát.
A román nyelv napja alkalmából a Chişinăuban tartózkodó Klaus Iohannis román államfőt fogadta Maia Sandu, a Moldovai Köztársaság elnöke. A találkozó utáni sajtóértekezleten a bukaresti államfőt főleg belpolitikai kérdésekről faggatták a román újságírók.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://kronikaonline.ro/template/kronika_new/images/dropdown.svg)