A jelenleg is üzemelő Radnai úti erőműre ráfér a felújítás
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
Napokon belül megkezdődik az aradi szénhidrogén alapú villamos és hőerőmű elavult technológiájának cseréje és átfogó felújítása – jelentette be Călin Bibarț, a város polgármestere azután, hogy a képviselőtestület pénteki rendkívüli ülésén megszavazták az erőmű működéséhez szükséges önkormányzati hozzájárulást. A százmillió eurós beruházástól azt remélik, hogy nagyobb hatásfokú lesz a rendszer, ami a városkassza és mintegy 25 ezer háztartás költségvetését is nagy kiadásoktól mentesíti majd.
2024. szeptember 03., 09:582024. szeptember 03., 09:58
Az elmúlt 34 év legnagyobb távhőberuházását bonyolítja le az aradi önkormányzat a Radnai úti (a helyiek körében villanytelepként ismert) villamos és hőerőmű (CET Hidrocarburi) felújításával, amitől környezetkímélőbb, nagyobb hatásfokú, gazdaságosabb működést remélnek.
A költségeket, százmillió eurót az Országos Helyreállítási és Reziliencia-építési Terv (PNRR) keretében vissza nem térítendő támogatásból fedezik, és legkésőbb 2026 augusztusáig üzembe helyezik a rendszert, vagyis a következő két fűtési szezonban még a régi, elavult technológiával állítják elő és szállítják el a háztartásokba a távfűtést.
„A becslések szerint 30 százalékkal csökken a nyersanyag-felhasználás, kevesebb károsanyagot bocsát ki, és legalább 50 százalékkal kevesebbe kerül majd a hőenergia előállításának az ára gigakalóriánként” – sorolta a felújítás előnyeit a polgármester.
A beruházás mindenképp indokolt, mivel az önkormányzat tulajdonában levő erőmű felett eljárt az idő, berendezéseit az 1970-es években állították működésbe. Az erőmű földgázzal és fűtőolajjal működik, az alacsony hatásfoka az egyik oka annak, hogy országos viszonylatban Aradon kifejezetten drága a távfűtés.
Bognár Levente RMDSZ-es önkormányzati képviselő, aki korábban húsz évig volt Arad alpolgármestere, jó ismerője a rendszer problémáinak. A legfőbb gondnak azt nevezte, hogy az állam a 2000-es évek elején az önkormányzatok „nyakába varrta” az addig is veszteséggel működő hőerőműveket, és nem adott forrásokat mellé. Azóta sem tekinti létfontosságúnak a távfűtést az állam, és hiányzik egy országos fűtési stratégiai, a megújuló energiák felhasználásának terve – tette hozzá Bognár.
A távhővezetékek cseréjét már néhány éve megkezdte a város, a mostani beruházással párhuzamosan azt is befejezik majd. Amikor az önkormányzat átvette az erőművet, több mint 35 ezer háztartás volt a rendszerre csatlakozva, de az elmúlt 20-22 év alatt rengetegen leváltak és saját központi fűtést alakítottak ki, úgyhogy jelenleg 25-27 ezren vannak még. Arad rendelkezik egy másik hőerőművel is, a körgyűrű mentén, amely széntüzelésű kazánokkal rendelkezik, de a veszteséges üzemelés és környezetkímélő okokból bezárták. Szét nem bontották ugyan, mert „vésztartalakként” számolnak vele.
A városszéli hőerőmű nem működik
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
Arad megye jelentős termálvízbázissal rendelkezik, de ennek kiaknázására és a távfűtésben való hasznosítására nagyon kevés terv született, eddig egyedül Pécska város önkormányzatának sikerült megvalósítania egy projektet, amelynek eredményeképpen hamarosan hévízzel fogják fűteni a helyi közintézményeket, körülbelül egy tucatnyi épületet.
Az Arad megyei Pécskán több mint egy tucat önkormányzati fenntartású intézményt fognak termálvízzel fűteni hamarosan. A távfűtési vezetékrendszer kiépítése a befejezéséhez közeledik, de már egy másik projekt is készült a hévíz felhasználására.
A jelenlegi erdei utat járhatóvá tevő projekttől a vidék idegenforgalmának fellendülését remélik, egyben a Zaránd-hegység több településének lakói számára teremtenek összeköttetést.
Sepsiszentgyörgy az egyik legtisztább levegőjű város Romániában, míg Kolozsvár, Brassó és Marosvásárhely a legszennyezettebbek közt van – derült ki egy friss elemzésből.
Szeptember végéig hivatalosan is átveszik a hatóságok a Torockói-havasok festői, ám eddig infrastrukturálisan elhanyagolt tájain, Nagyenyed és Abrudbánya között, a Mócvidéken húzódó hegyi út második szakaszát.
Megtalálták a segesvári vár egyik lebontott tornyának, a szövők céhe által fenntartott Szövők tornyának alapjait a régészek – jelentette be hétfőn Ioan Iulian Sîrbu, a Maros megyei város polgármestere.
A következő két hét első napjaiban kánikula, majd lehűlés várható, esőkre főként Dobrudzsában, Munténiában, Olténiában és a hegyekben lehet számítani – derül ki a szeptember 2–15. közötti időszakra vonatkozó előrejelzésből.
Drasztikus bírsággal sújtott az állatvédelmi rendőrség egy szászrégeni nőt, aki macskáját négy kölyökkel kilökte egy kartondobozban az utcára. Az állatkínzásnak minősülő tettért akár szabadságvesztésre is ítélhették volna.
Hétfőn és kedden kánikula lesz szinte az egész országban – figyelmeztetett hétfőn a román Országos Meteorológiai Szolgálat.
A vasárnap hajnali egy órás ,,határzárat” követően a reggeli órákban torlódások alakultak ki a román-magyar határszakasz határállomásainál, és egyes helyeken délután is hosszú a várakozási idő.
Kánikulára figyelmeztető előrejelzést adott ki vasárnap az Országos Meteorológiai Szolgálat Bánságra, a Partiumra, Máramarosra, Erdély és Olténia nyugati megyéire, illetve Moldva északkeleti részére.
Két jubileumhoz: Márton Áron pappá szentelésének századik évfordulójához és a Ferences Rend centenáriumi ünnepségsorozatához kapcsolódott szombaton a tizenharmadik alkalommal megszervezett Márton Áron-megemlékezés és konferencia Csíkszentdomokoson.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://kronikaonline.ro/template/kronika_new/images/dropdown.svg)