Fotó: Pinti Attila
Megállt az idő a romániai szupermarketpiacon egy friss felmérés szerint, a nagyszabású tranzakciók és terjeszkedések ellenére ugyanis az ágazatban nem ment végbe jelentős változás, egyik üzletlánc sem tudott számottevő fogyasztót átcsábítani magához a konkurenciától.
2015. október 26., 16:112015. október 26., 16:11
2015. október 26., 17:582015. október 26., 17:58
A piackutató PMR Consulting vállalat felméréséről az Economica.net gazdasági hírportál számolt be: a statisztika szerint a legtöbb ügyféllel továbbra is a német Kaufland büszkélkedhet, amely még mindig „kényelmes” előnyben van a sorban őt követő francia Carrefourhoz képest. Az óriási versengés ellenére egyik romániai szupermarketlánc sem közelíti meg a piaci részesedés 20 százalékát, amelyet a szakemberek már veszélyesnek tartanak a tisztességes, a fogyasztóknak is kedvező versenyhelyzet szempontjából.
Tudatos és eredményes üzleti stratégia
A felmérésből kiderült, hogy a Kaufland részesedése 2015-ben 13 százalékos, mindez főként annak köszönhető, hogy a vállalat tavaly 100 millió eurós beruházással 13 új üzletet nyitott az országban, ezzel a német csoport immár 102 szupermarketet működtet Romániában. A Kaufland idén mindössze két új boltot nyitott – Nagyszebenben és Konstancán –, ezzel 2013-hoz képest egy ponttal növelte a piaci részesedésére vonatkozó számát. Sokan egyébként igazi sikertörténetnek tartják a cégcsoport tevékenységét, a Kaufland ugyanis az egyetlen olyan üzletlánc, amelynek két versenytársát – a Metrót és a Carrefourt – is sikerült megelőznie, holott utánuk öt, illetve négy évvel lépett be a hazai piacra.
Szakemberek az Economica.net hírportálnak úgy nyilatkoztak, hogy a Kaufland sikere a rendkívül tudatos és eredményes üzleti stratégiáknak tudható be. Szerintük az egyik legfontosabb tényező, hogy a csoport a konkurencia által nem behálózott kisvárosokban, és a nagyvárosokban is terjeszkedett, ez utóbbiakban pedig a forgalmas, nagy népsűrűségű lakónegyedekben nyitotta meg boltjait.
Az üzletláncban is sokan intézik hétvégi nagybevásárlásaikat, ugyanakkor hétközben is számos fogyasztó ugrik be valami apróságért. A szakértők arra is rámutattak, hogy a Kaufland szupermarketjei viszonylag kis felületen terülnek el – a legnagyobb üzletük 5500 négyzetméteres, míg a Carrefour esetében 7500 négyzetméter –, így a vásárlók sokkal hatékonyabban tudnak eligazodni, és a fogyasztók változó igényeihez is egyszerűbben igazodhatnak.
Egy másik előny, hogy az üzletlánc kínálatának nagy része valamilyen élelmiszer, amire a romániai lakosok a legtöbb pénzt költik. A szakemberek ugyanakkor arra is kitértek, hogy változóban vannak a fogyasztói szokások: az emberek egyre nagyobb része már nem hétvégenként szerzi be a szükséges termékeket, hanem naponta vásárolnak valamennyi élelmiszer, ez pedig a lakónegyedekben található üzleteknek kedvez. A Kaufland tavalyi üzleti forgalma 1,6 milliárd euró volt, ez pedig vélhetően idén nem fog számottevően változni tekintetbe véve, hogy mindössze két új üzletet nyitottak.
A lakónegyedekbe vonul a Carrefour
Az elmúlt időszakban a Carrefour is agresszív terjeszkedésbe kezdett: a francia csoport Carrefour Market és Carrefour Express elnevezésű kisebb üzleteivel ugyancsak a nagy népsűrűségű lakónegyedeket célozta meg. A szupermarketlánc 2014-ben 108-ról 170-re bővítette üzletei számát, ennek ellenére a piaci részesedése mindössze fél ponttal, 9,5 százalékra emelkedett az elmúlt évben 2013-hoz képest, a PMR Consulting becslései szerint pedig az arány idén nem fog változni.
A Carrefour-csoport üzleti forgalma tavaly 1,25 milliárd euró volt. Tavaly komoly beruházást hajtott végre a szintén francia Auchan is, amely a Merto-csoporttól felvásárolta a Real üzletlánc összes romániai szupermarketjét, ezzel az Auchan-boltok száma 11-ről 33-ra emelkedett. A felmérés szerint annak ellenére, hogy a francia csoport 2 ponttal – 4 százalékról 6 százalékra – növelte piaci részesedését, mégsem került második helyre az ágazatban.
A piacnak nagyjából ugyanakkora részét fedi le az inkább Bukarestben ismert – de már más megyékben is terjeszkedő –, belga tulajdonban lévő Mega Image és a német Lidl – amelynek tulajdonosi csoportja a Kauflandot is irányító Schwarz. A felmérés szerint a Mega Image idén fél ponttal bővítette piaci részesedését, ezzel az ágazat 5 százalékát fedi le, míg a Lidl a tavalyi évhez hasonlóan 2015-ben ugyancsak 5 százalékon áll.
A Mega Image mellett a lengyel tulajdonban lévő Profi az egyetlen romániai üzletlánc, amely évről évre növelte részesedését: a 2013-ban mért 2,5 százalékhoz képest tavaly 3 százalékon álltak, becslések szerint pedig ebben az évben elérik a 3,5 százalékot. Ezzel a Profi utoléri a német kézben lévő, 3,5 százalékos piaci részesedést produkáló Penny Market üzletláncot, amely egyébként annak a német csoportnak a tulajdona, amelyhez a Billa is tartozik.
A Selgros az egyetlen, amely visszaesett
Noha a francia–belga tulajdonban lévő Cora volt a második szupermarketlánc, amely belépett a romániai piacra, a vállalatnak nem sikerült kihasználnia az előnyt. A Corának terjeszkedés szempontjából nem sikerült lépést tartania versenytársaival, most is alig tizenegy szupermarketet működtet, ebből három Bukarestben található. A szakértők szerint a Cora piaci részesedése 2,5 százalék, ugyanennyi volt tavaly és 2013-ban is. Az üzletlánc ezzel egy szintre került a Metro-csoporttal, amely egyébként 2013-ban, mielőtt megvált volna Real-boltjaitól az ágazat több mint 6 százalékát fedte le.
Az első szupermarketlánc, amelyben a romániai fogyasztók vásárolhattak, a Billa volt, amely 1999-ben lépett be a hazai piacra. Az üzletlánc jelenleg 86 boltot működtet, a legutóbbit idén nyáron nyitották meg a fővárosban. A növekedés azonban nem volt jelentős, a Billa a szektornak 2 százalékát fedi le, ugyanezen a szinten állt 2013-ban és 2014-ben. Az eddig felsorolt, növekedést produkáló vagy legalább stagnáló szupermarketláncokkal ellentétben a Selgros egyre több vásárlót veszít. Az üzletlánc tavaly fél pontot veszített részesedés tekintetében, ágazati lefedettsége pedig 1,5 százalékra csökkent. Úgy tűnik, a vállalat idén sem tudja bővíteni forgalmát.
Mintegy 55 milliárd lejjel, azaz 11 milliárd euróval gazdagodott a 16 erdélyi megye az Európai Unió 2014-2020 közötti támogatási ciklusában, a 2023 végéig kifutott pályázatoknak köszönhetően.
Az euróövezet és az Európai Unió gazdasága a második negyedévben enyhén növekedett az előző negyedévhez képest, míg Románia gazdasági teljesítményének növekedése a legszerényebb volt az Unióban.
Az Európai Bizottság a közeljövőben gyökeresen átalakítaná az uniós agrártámogatási rendszert, elsősorban a területalapú támogatások összege és kedvezményezettjei változnának meg.
Magyarország jól kiépített autópálya-hálózattal rendelkezik, azonban mindezek bővítése már régóta tervben van. Összeállításunkban számba vesszük a magyar sztrádahálózat fejlesztési terveit.
Hamarosan munkára készen áll a harmadik és negyedik alagútfúró óriásgép is, amelyeket a Brassó és Segesvár között épülő új vasútvonalon vetnek be.
Még tanévkezdés előtt folyósítják a gyermekeknek járó különböző támogatásokat – közölte csütörtökön az Országos Szociális Felügyeleti és Kifizetési Ügynökség (ANPIS) a Facebook-oldalán.
Kilencmilliárd lejes többletbevételt remél a megugró költségvetési hiánnyal küzdő román kormány a szerdán elfogadott, adóamnesztiát és a költségvetési kiadások lefaragását tartalmazó rendelete gyakorlatba ültetésétől.
A világ egyik vezető hőszigetelőanyag-gyártó vállalata bejelentette, elkészült a mintegy 140 millió euróból megvalósított új erdélyi gyára.
Marcel Ciolacu szerdán bejelentette, hogy elkészült az Országos Fogyasztóvédelmi Hatóság (ANPC) elnöke által kidolgozott rendelet, amely véget vetne a kendőzött drágítás gyakorlatának a romániai kereskedők körében.
„Objektív okokból” 170 ezer személynek nem küldte még el az újraszámolt nyugdíjáról szóló határozatot az Országos Nyugdíjpénztár – közölte keddi sajtótájékoztatóján Daniel Baciu.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://kronikaonline.ro/template/kronika_new/images/dropdown.svg)