Fellendítheti az új lakások piacát az Első otthon program tervezett módosítása. A javaslat értelmében ugyanakkor kevesebb jut állami garanciára, mint tavaly.
2017. január 30., 17:092017. január 30., 17:09
2017. január 30., 18:212017. január 30., 18:21
Kevesebb pénz szán az Első otthon programra a Grindeanu-kormány: a pénzügyminisztérium által közvitára bocsátott törvénytervezet értelmében a 2017-es év folyamán az állam 2,5 milliárd lej értékben vállalna garanciát, ami körülbelül 440 millió lejjel kevesebb, mint a tavalyi keret. Ez valamivel több, mint 22 ezer haszonélvezőt feltételez.
Lényeges módosítás ugyanakkor, hogy az állam csak az új építésű lakások esetében vállalja ezentúl a hitel értéke 50 százalékának megfelelő összegre a garanciát, a régi lakásoknál ez az arány 40 százalékra csökken. A tervezet értelmében egyébként az minősül új otthonnak, amelyet legtöbb öt éve építettek, vagy legtöbb öt éve újítottak fel. Ezen lakások esetében a lakásra igényelt hitel értéke elérheti a 66 500 eurót is, a régi lakásoknál pedig az eddig 57 ezer euró marad a plafonérték.
A pénzügyminisztérium és a piaci szakértők egyaránt úgy látják, hogy a módosítások az új építésű ingatlanok felé fogják terelni a keresletet. Ugyanakkor az Országos Lakásügynökség (ANL) által épített otthonok továbbra is megvásárolhatók lesznek az Első otthon program keretében.
Amint arról több ízben is írtunk, tavaly az állam 2,94 milliárd lejt utalt ki állami garanciára, ám a valós érték ennél is nagyobb volt, mivel 2015-ben nem sikerült „elkölteni\" a teljes kiutalt összeget. A legfrissebb statisztikák értelmében 2016 első 11 hónapjában csaknem 33 ezer lakásvásárlási hitelért garantált az állam, ami 6,2 milliárd lejnyi kölcsönt jelent. A lakásvásárlásra nyújtott hitelek értéke megközelítette eközben a 10 milliárd lejt, vagyis az otthonteremtési kölcsönök 60 százalékát igényelte a lakosság az Első otthon program keretében.
A projekt 2009-es útra indításától 2016 november végéig mintegy 204 ezer garanciát nyújtottak összesen 17,5 milliárd lej értékben, a program keretében igényelt hitelek értéke pedig eléri a 35 milliárd lejt. A bankok a tavalyi év végéig 767 esetben igényelték a letétbe helyezett állami garanciát, mivel az ügyfél nem tudta tovább törleszteni a felvett hitelt; 130 kérést elutasítottak, 521 becsődölt hitel után összesen 44 millió lejt fizetett ki az állam. Az Első otthon program viszont indulása óta a romániai ingatlanpiac fő mozgatórugója.
Az Európai Bizottság arról tájékoztatta hivatalosan Romániát és Magyarországot, hogy „kétségei vannak” a Fekete-tengeri tenger alatti villamosenergia-átviteli kábel építéséről szóló megállapodás kapcsán.
Több mint 230 ezer birka betegedett meg az elmúlt időszakban juhpestisben, a legnagyobb mérvű fertőzést Tulcea megyében jelezték. Erdélyben egyetlen gazdaságban, egy Temes megyei juhfarmon tesztelték a juhállományra végzetes betegséget.
Románia külkereskedelmi mérleghiánya 13,2 százalékkal 15,09 milliárd euróra nőtt az idén az első fél évben az egy évvel korábbihoz képest – közölte pénteken az Országos Statisztikai Intézet (INS).
A kormány csütörtökön 60 millió lejjel egészítette ki a szállítási tárca költségvetését a Román Vasúttársaság áruszállító részlege, a CFR Marfă folyó kiadásainak és költségeinek fedezésére.
Tavaly összesen 48,3 millió tonna burgonyát takarítottak be az Európai Unióban, ami némileg több a 2022-ben termelt 47,5 millió tonnánál; Románia a magas termést hozó uniós tagállamok közé tartozik, derül ki az Eurostat csütörtökön közzétett adataiból.
Látványosan, a szerdán jegyzett évi 5,80 százalékról 5,59 százalékra csökkent csütörtökön a három hónapos bankközi hitelkamatláb (ROBOR) – közölte a Román Nemzeti Bank (BNR).
Jelenleg 518 kilométernyi autópálya és gyorsforgalmi út építése zajlik, további 263 kilométernyi szakasz pedig a versenytárgyalási vagy tervezési fázisban van – jelentette ki Marcel Ciolacu miniszterelnök szerdán.
A Román Nemzeti Bank (BNR) igazgatótanácsa szerdai ülésén 6,75 százalékról 6,5 százalékra csökkentette a jegybanki alapkamatot augusztus 8-tól.
Európai viszonylatban Bosznia-Hercegovina és Görögország után Romániában voltak a harmadik legolcsóbbak az új lakások 2023-ban, négyzetméterenkénti áruk a 2022-es 1461 euróról 1504 euróra nőtt – derül ki a Deloitte elemzéséből.
Továbbra sem hajlandó tudomásul venni a verespataki aranybányaprojekt révén ismertté vált kanadai Gabriel Resources, hogy elveszítheti erdélyi befektetéseit.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://kronikaonline.ro/template/kronika_new/images/dropdown.svg)