Magyar többségű a lakosság az Arad megyei községben
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
A helyi identitás megerősödését, a falu neves szülöttei emlékének köztudatban tartását remélik Kisiratos elöljárói az utcanevek választásától. A 20 évvel ezelőtt önállósodott magyar határ menti község Arad megyében az egyetlen, amelynek utcái, közterei eddig nem viseltek nevet. Idén januárban azonban véglegessé vált a jegyzék: a 26 utcából 22-őt a magyar irodalom és történelem alakjairól, abból is 11-et a településhez kötődő személyiségekről neveztek el.
2024. augusztus 22., 19:102024. augusztus 22., 19:10
2024. augusztus 22., 19:302024. augusztus 22., 19:30
Még ha nem is helyezték ki a névtáblákat, januártól már érvényesek az utcanevek és új házszámok Kisiratoson – jelentette ki a Krónikának Korondi Erika, az Arad megyei község polgármestere. Az elöljáró csütörtökön érdeklődésünkre hozzátette: az utcanévtáblák már a községházán vannak, az oszlopok, amelyekre felhelyezik majd őket, szintén megérkeztek, de a kihelyezésükkel megvárják az aszfaltozási-közművesítési munkálatok befejezését.
„A helyi közigazgatási törvény kötelezett bennünket arra, hogy valamiképpen megkülönböztessük az utcákat. A helybeliek a dűlőnevek szerint tudták, ki, hol lakik, de ha azokat tettük volna hivatalossá, le kellett volna fordítanunk, és úgy használni a hivatalos dokumentumokban. Mi a névválasztás mellett döntöttünk, mert a falu neves szülötteinek is emléket akartunk állítani ezáltal” – magyarázta Korondi Erika.
Korondi Erika polgármester
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
Felelevenítette: az első világháborút lezáró trianoni határmódosítások eredményeként Kisiratos Romániához került, és a helyieknek nem volt beleszólásuk a sorsukba. „Annak idején a település nevét egy tollvonással elvették, és kaptunk egy román nevet (Dorobanți – a szerző). Ezt szerettük volna elkerülni, hogy megint mások erőltessenek ránk valamit. Most a 26 utcából 22 magyar nevet kapott. A törvény kimondja, hogy húsz százalékban kell román utcaneveknek is lenniük, s mivel van egy új lakónegyed, amelyben többnyire románok laknak, úgy döntöttünk, hogy azokat az utcákat román személyiségekről nevezzük el” – mondta a polgármester, aki szerint nem feltétlenül a magyar lakosság arányát akarták tükrözni a névválasztással, hanem az egyetemes magyar irodalom és történelem jeles alakjain kívül olyan személyiségeket választottak, akiknek sokat köszönhet a több mint 200 éves múltú település.
Négynyelvű üdvözlet a település Kürtös felőli bejáratánál
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
A 11 tagú helyi képviselő-testületben 9-en RMDSZ-esek, nem volt tehát nehéz elfogadtatni a tanácsi határozatot a névválasztásról, és mivel a megyei kormánymegbízott Tóth Csaba szintén a magyar érdekvédelmi szervezet tagja, a prefektúra sem gördített akadályt ez elé. Három nagyobb térképet is rendelt a községháza, ezeket a település két bejáratánál és a központban fogják kihelyezni, hogy tudjanak tájékozódni a Kisiratosra látogatók, vagy szükség esetén a mentősök, tűzoltók és a postakocsi vezetője is könnyebben boldoguljon. A változás a lakosságra is kötelezettséget ró, hiszen az okmányokat cserélni kell majd, de Korondi Erika szerint ezt ráér megtenni, amikor a jelenleg érvényes személyi igazolványok, jogosítványok stb. érvényességüket veszítik.
A magyar irodalom és kultúra (Móricz Zsigmond, József Attila, Petőfi Sándor vagy Liszt Ferenc), illetve a magyar történelem jeles személyiségeiről (például Bethlen Gáborról) neveztek el utcákat, de a hangsúlyt a Kisiratoshoz kötődő személyiségekre fektették – magyarázta Almási Gábor történelemtanár, helyi RMDSZ-es tanácsos, aki a javaslatot összeállította és előterjesztette.
Almási Gábor történelemtanár, önkormányzati képviselő a javaslattevő
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
Így a település alapítójaként tisztelt Szalbek György – aki a mai kisiratosiak elődeit letelepítette a birtokán 1818-ban – és felesége, Török Zsófia neveit is viselik utcák a községben. „Török Zsófia szintén a falu patrónusának tekinthető, ő építtette fel a templomot, telket biztosított az iskolának, és az 1850-es években megmentette a falut a felszámolástól” – indokolta a választást.
A távoli frontokon és fogolytáborokban életüket vesztett, ismeretlen helyen nyugvó néhai kisiratosi katonáknak mostantól közös emlékhelyük van: Kocsis Rudolf aradi szobrászművész alkotását szombat délután avattak fel a helyi temetőben.
Már 2019-ben kezdeményezték az utcanévválasztást, de a koronavírus-járvány miatt abbamaradt a folyamat, és körülbelül két éve lett megint aktuális. Akkor folytatta a tervezet kidolgozását Almási Gábor. „Próbáltunk egyensúlyt tartani a helyi személyiségek és az egyetemes magyar történelem és kultúra személyiségei között. A 22 magyar utcanévből 11 helyi személyiségé, 11 összmagyar vonatkozásban jelentős. Kisiratosnak a 20. században nem voltak utcanevei, csak számozások voltak. Egyetlen térképünk maradt fenn az 1880-as évek végéről, amelyen néhány név szerepelt – de akkor Kisiratosnak még csak hat utcája volt –, például Cigány utca, Zsillér utca. Úgy döntöttük, hogy inkább a személyiségeket vesszük figyelembe” – mondta a helytörténészként is tevékenykedő pedagógus, önkormányzati képviselő.
A község címere mellett a 20. század meghatározó kisiratosi személyiségeinek nevei is felkerültek az utcanévtáblákra
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
Több kisiratosi születésű vagy a településhez kötődő egyházi személyiségről neveztek el utcákat: néhai Páter Godó Mihály jezsuita szerzetes nevét eddig csak az iskola viselte, illetve szobra látható a templomkertben, de most már azt az utcát is róla nevezték el, amelyben a szülőháza áll. Néhai Túry László kanonokról, nagyprépostról is utcát neveztek el, továbbá Nagy Jánosról, aki a település első papja volt 1835 és 1879 között, utódjáról, Hügel Jánosról, akinek az idejében épült a jelenlegi templom és 26 évig volt plébános, Hodács Ágostonról, akire az idősebbek még emlékeznek, és aki Almási Gábor szavai szerint „a két világháború között vigyázott közösségünkre papként”. De művészek, népművelők is vannak a „névadók” között, mint néhai Bérczi Ferenc.
Almási Gábor hangsúlyozta: nem arról szól a névadás, hogy a köztudatból kitöröljék a régi dűlőneveket, falurészek köznyelvi elnevezéseit: „Eddig is megőriztük ezeket, anélkül, hogy hivatalos dokumentumban lettek volna rögzítve. Ezeket továbbra is meg kell tartanunk, és ez elsősorban rajtunk múlik. Vannak helytörténeti írások, elsősorban Sarusi Mihály könyvei, amelyekben rengeteg információt találni erről, s persze mi is használjuk ezeket a hétköznapokban. A helyi személyiségek nevének használata erősíti a magyar és a helyi identitást, azt, hogy eleink nehéz munkával tudták ezt a közösséget megtartani, felépíteni, gyarapítani, és talán arra sarkallja az embereket, hogy többet tudjanak meg a saját múltjukról, és abból akár példát is merítsenek.”
Az egyetemes magyar kultúra és történelem személyiségeinek nevei mellett a falu alapítójának neve is megfér
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
A Kisiratos Kürtöstől való elszakadásáról tartott népszavazás eredményét megerősítő 2004. április 7-i kormányhatározat meghozatalának 20. évfordulóján ünnepség keretében emlékeztek meg az önálló községgé válásról vasárnap a helyi kultúrotthonban.
Az országúti és az autópálya-határátkelőnél egyaránt legalább egy órás a várakozási idő a kilépési oldalon Nagylaknál a megnövekedett turistaforgalom miatt.
Nem alszik jobban Hegedüs Csilla, amióta a volt kormányfőhelyettes, miniszter, álamtitkár szakított a politikával, és a többmilliárd eurós uniós támogatásokat „helyben” kezelő Északnyugati Regionális Fejlesztési Ügynökség vezetőségében vállalt szerepet.
Magyar–román együttműködésről, autonómiáról, az erdélyi magyar pártok együttműködéseinek lehetőségeiről is szó esett a Kolozsvári Magyar Napok szerdai beszélgetésén, a Főtér23 nevű helyszínen.
Naponta kétszer étkeztek, egy tálból ettek „húst hússal” és mártásokkal, „márkás” anyagokból varratott ruhákat viseltek, olvasni, írni, számolni és zenélni tanultak a középkori Magyarország nemes családjainak tagjai és városi polgárai.
Június elseje és augusztus 20. között 112 esetben riasztották az Arad megyei katasztrófavédelmi felügyelőséget tarló- és bozóttüzekhez, és összesen mintegy 250 hektárnyi területen kellett megfékezniük a lángokat a tűzoltóknak.
Szent István királynak, az Erdélyi Ferences Rendtartomány névadójának ünnepén tette le első fogadalmát a csíksomlyói kegytemplomban Tölgyesi Kristóf, rendi nevén Teofil testvér.
Három kontinens közel 300 táncosa színesítette az augusztus 20-ai nemzeti ünnep kincses városi programjait. A 26. Szent István-napi Néptánctalálkozó keretében elkísértük a Heltai Alapítványtól a Főtérig népviseletben felvonuló csoportokat.
Felújítják és korszerűsítik a nagyszebeni és a temesvári vasutas (CFR) kórházat – jelentette be a szerdai kormányülésen Marcel Ciolacu.
Újabb, kánikulára és légköri labilitásra vonatkozó figyelmeztetéseket adott ki szerdán az Országos Meteorológiai Szolgálat (ANM), amelyek csaknem a teljes országra érvényesek.
Miután már szombat óta kézműves és háztáji termékek vására várja a nagyváradiakat, a környékbelieket, valamint a városban és a környező fürdőkben turistáskodókat, kedden és szerdán igazi ünnepi hangulat lett úrrá a városközpontban.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://kronikaonline.ro/template/kronika_new/images/dropdown.svg)