Szürke marha tehén a borjával. Az őshonos magyar szarvasmarha-fajta jobban védekezik a ragadozók ellen
Fotó: Oláh-Badi Levente
Magyar szürke marhát és francia húshasznosítású teheneket tartó mákófalvi gazda kongatta meg az elmúlt hetekben a vészharangot a kalotaszegi falvak legelőin kíméletlen öldöklést végző farkasok miatt. Az állományából egy év alatt mintegy ötven borjat elpusztító farkasfalkák kártétele után még nem kapott pénzt, de sok reményt nem is fűz az állami kártérítéshez. A tíz éve állattenyésztéssel foglalkozó gazdát videós összeállításban is megszólaltatjuk.
2024. szeptember 05., 19:002024. szeptember 05., 19:00
2024. szeptember 05., 21:522024. szeptember 05., 21:52
Kiégett, száraz mezőn keresztül közelítünk Kovács Levente mákófalvi szarvasmarhatartó gazda villanypásztorral körbekerített, százhektáros legelőjéhez Magyargorbó határában. A kalotaszegi gazda négy helyen is szabadtartásban tartja húshasznosítású teheneit, itt bérelt legelőrésze a legnagyobb.
Sokan Kovács Levente ,,vakmerőségéről” beszéltek, hiszen a vadóc természetű, őshonos magyar szarvasmarhafajta nehezen kezelhető jószág, felhizlalt borjait pedig Romániában nem szívesen vásárolják fel a a vágóhidak. A magyarországi éttermek kedvelt húsának számító szürke marhával csak mostanában barátkoznak az itteni húsfeldolgozók, de vendéglátóm nem emiatt búslakodik. Megfogalmazása szerint ,,ami borjat meghagynak a farkasok, azt eddig sikerült eladnia”. Legnagyobb gondja, baja a vadkár miatti nagy veszteség.
Kovács Levente mákófalvi állattartó gazda megkedvelte a ridegtartáshoz szokott, ,,vad" teheneket
Fotó: Oláh-Badi Levente
A Nádas menti kalotaszegi falvakban az elmúlt két-három évben egyre elviselhetetlenebbé vált a farkasok támadása: szinte nincs olyan gazda, akinek a juh- vagy szarvasmarha-állományát ne dézsmálták volna meg a vadak. Kovács Levente nehezen mondja ki a szörnyű számot, de tavaly ősz óta mintegy ötven borját veszítette el. A párnapos állatokból rendszerint semmi nem marad: két-három farkas elhurcolja, és a tehén kétségbeesett kereséséből lehet rájönni, mi történt. Csak a nagyobb borjakból marad némi bizonyíték, a fülszám, csont-, és bőrdarabok.
neki pedig nincs ideje arra, hogy olykor napokig keresse a bizonyítékokat árkon-bokron át a közeli erdőben, vagy a szomszédos legelőkön. Az igazi megoldást abban látja, ha a farkasállományt lehetne szabályozni, hogy az állattartó gazdák végre nyugodtan dolgozhassanak.
Szétmarcangolt tetem. A szürkemarha borjak is áldozatul esnek
Fotó: Kovács Levente
Valójában a szürkemarha-tehenek borjaiból a legkisebb a veszteség, mert a farkasok közeledtére az anya- és apaállatok körbeállnak a legelőn, a borjak pedig a kör közepébe, biztonságos helyre menekülnek. A vadak nem merik megközelíteni a tehéncsordát, a védekező tehenek pillanatok alatt felöklendezik a támadókat. A szürkemarha-csordánál a farkas ravasz cselhez folyamodik: nyáridőben meglesi, ha a borjak elkalandoznak az anyjuktól, és bokor, vagy fa árnyékában pihennek. A legelésző tehén figyelmét kijátszva ilyenkor lecsapnak a borjúra, és mire az anyja feleszmél, a kicsinyét megölik.
ezért a legelőn megellő borjakból jóval nagyobb a veszteség. A magára hagyott állatokat a közelben ólálkodó farkasok kiszaglásszák, és elhurcolják, az áldozatokból semmi nem marad” – összegzi a szomorú látleletet a mákófalvi gazda.
A juhászkutyák némi védelmet jelenthetnek az elszaporodott ragadozók ellen
Fotó: Oláh-Badi Levente
A korábban autóbuszsofőrként a Kolozsvár–Budapest nemzetközi járatokon dolgozó Kovács Levente bő tíz évvel ezelőtt kötelezte el magát az állattartás mellett, mert megunta az állandó éjszakázással járó fárasztó munkáját.
Kezdetben juhászattal kezdte, majd 2019-ben váltott. ,,Turistákat szállítottam a Hortobágyra, akkor láttam közelről a magyar szürke marhát. Annyira lenyűgöztek, megtetszett az állomány, hogy eldöntöttem, ilyen tenyészállatokat vásárlok” – foglalja össze a váltás előzményét a kalotaszegi gazda.
Egyik ismerősével közösen akarta megvenni az eladásra kínált 110 tenyészállatot, de az utolsó pillanatban derült ki, hogy a másik erdélyi vásárló visszalépett, így neki kellett kifizetnie a teljes vételárat. Minden megtakarított pénzüket beleölte, de bevallása szerint nem bánta meg, örül, hogy belevágott, mert igazi szenvedélyévé vált a tehenészet.
Békésen legelésző marhacsorda Magyargorbó határában
Fotó: Oláh-Badi Levente
Miközben a gazda a szeme sarkából folyamatosan a tehenek és a két bika viselkedését figyeli, nehogy valamelyik állat felénk szaladjon – a borjaikat védelmező tehenek néha kiszámíthatatlanok –, az állatok tartáskörülményeiről beszél.
Szemben a húshasznosítású nyugati fajtákkal, amelyek számos kezelést, és bővebb takarmányozást igényelnek.
Az állatok körül olálkodó farkas a megfelelő pillanatot várja, hogy lecsaphasson
Fotó: Kovács Levente
Vendéglátónk szerint a vadkár sem jelentene akkora gondot, ha lenne pásztor az állatok őrzésére, de ez ma már utópiának tűnik. Aki szarvasmarhatartással foglalkozik, az rendszerint villanypásztorral őrzött legelőkön tartja állatait, és naponta egyszer jön ki az állományához, amit a vad is érzékel.
,,Nem lehet megbízható állatpásztort találni, olyant, aki egy üveg pálinkáért ne adja el a gazda borját, másrészt a farkas ellen nem létezik villanypásztor, a vad átbújik a drótok alatt, vagy átugorja. A juhászkutyákkal megerősített pásztori őrizet volna a megoldás, de ez napjainkban már csak juhnyájaknak jut ki, oda is nagyon nehéz embert találni” – tárja szét a kezét a férfi.
Kovács Levente visszatér traktorához, hogy az épülő Kolozsvár–Nagyvárad új vasútvonal melletti takarmányföldjein befejezze a kaszálást.
Borjúmaradványok egy vadtámadás után. A bizonyítékok ellenére is nehéz kártérítéshez jutni
Fotó: Kovács Levente
Távozásunkkor még egyszer végigpásztázzuk a békésen legelésző, hatalmas szarvú tehéncsordát, közben a szomszédos legelőrészből juhnyáj pásztorkutyái közelednek felénk. A juhászat némileg szerencsésebb helyzetben van, mert a farkasok ellen a kutyák több védelmet nyújtanak, de a gazdák szerint a kalotaszegi juhnyájakat is megdézsmálja a ragadozó. Kovács Levente kimondottan örül a szomszédos juhász társaságának, mert legalább van, aki napközben ránéz a teheneire.
A romániai mezőgazdaság örökzöld témája a vadkár. A medve, a farkas és a vaddisznó szaporodó kártételét megelégelték a gazdák. A Krónika által megkérdezett szakember szerint ha a védett vadak miatt az ország mezőgazdasága hatalmas károkat szenved.
Erdély különböző megyéiben eltérő módon viszonyulnak a vadkárok kifizetéséhez a környezetvédelmi ügynökségek. Miközben egyes megyékben minden segítséget megadnak, máshol bürokratikus intézkedésekkel tesznek keresztbe a mezőgazdasági termelőknek.
A legújabb növénytermesztési és állattartási technológiákkal, a precíziós mezőgazdaság alapjaival ismerkedhetnek meg az érdeklődők a csütörtökön megnyílt aradi Agromalim Nemzetközi Mezőgazdasági, Élelmiszeripari és Csomagolástechnikai Szakkiállításon.
Állategészségügyi könyvecske nélkül kínált eladásra héthetes, fajtatisztának mondott kutyakölyköket a nagybányai piacon egy ebtartó férfi, az állatvédelmi rendőrség bűnvádi eljárást indított ellene.
Öt ajánlat érkezett a Szatmárnémeti–Óvári (magyar határ) gyorsforgalmi út megépítésére kiírt, hónapokon át felfüggesztett versenytárgyaláson.
A Richter-skála szerinti 3,3-as erősségű földrengés rázta meg Arad megyét szerdán este – közölte az országos földfizikai intézet (INCDFP).
Arad megyében 144 magyar előkészítő osztályos kisdiák kap tanszerekkel felszerelt iskolatáskát az RMDSZ megyei szervezete és a magyarországi Rákóczi Szövetség jóvoltából.
Szeptember 6-án, pénteken megkezdi az OTP Bank Románia a 2023-2024-es tanévre szóló oktatási-nevelési, valamint hallgatói támogatások folyósítását – közölte a Krónikával a pénzintézet.
A katasztrófavédelmi felügyelőséget tíz helyszínre riasztották véletlenszerűen, figyelmetlenség vagy szándékos gyújtogatás miatt elharapódzó lángokhoz.
Őrizetbe vettek egy Szeben megyei rendőrt, aki szeptember elsején este megütött és megrugdosott egy gépkocsivezetőt Nagydisznódon – nyilatkozta szerdán az Agerpresnek Teodora Iacob, a nagyszebeni bírósági ügyészség szóvivője.
Újdonságokat kínál a Babeș–Bolyai Tudományegyetem őszi felvételi ülésszakán az alapképzésre és mesterire jelentkezőknek, ugyanakkor a 2024/2025-ös tanévvel kezdődően Romániában elsőként magyar nyelvű duális képzéseket is indít.
Kevesebb, de jó minőségű bort fogyaszthatnak majd az idei termésből a borkedvelők a ménesi borvidékről – állítja Balla Géza borász, egyetemi tanár, aki szerint Arad-Hegyalja az utóbbi negyven év legaszályosabb nyarán van túl.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://kronikaonline.ro/template/kronika_new/images/dropdown.svg)