Péntek János Széchenyi-díjas nyelvészprofesszor és Tötszegi Tekla néprajzkutató a kolozsvári kiállítás ismertetésén
Fotó: Oláh-Badi Levente
Izgalmas, 120 évvel ezelőttre visszavezető „időutazásra” hívja a közönséget az Edvi Illés Aladár Kalotaszege című kiállítás, amely a kolozsvári Erdélyi Néprajzi Múzeumban tekinthető meg. A tárlatot Péntek János Széchenyi-díjas nyelvészprofesszor és Tötszegi Tekla néprajzkutató mutatta be a Kolozsvári Magyar Napokon.
2024. augusztus 24., 09:472024. augusztus 24., 09:47
Hogy milyen volt Kalotaszeg 120 évvel ezelőtt, arról részletgazdag, izgalmas képet kaphat az, aki megtekinti a kolozsvári néprajzi múzeumban a még látogatható, Edvi Illés Aladár Kalotaszege című kiállítást. A festőművész által készített festmények, rajzok, reprodukciók, valamint 104 darab,
Edvi Illés Aladár budapesti születésű festőről (1870 –1958) készült fotók
Fotó: Oláh-Badi Levente
A budapesti születésű Edvi Illés Aladár (1870 – 1958) által rögzített festmények, reprodukciók, rajzok no meg főként a fotográfiák izgalmas szemlélődésre hívják a tárlat közönségét. A Kolozsvári Magyar Napok keretében mutatta be az érdeklődőknek az anyagot szerdán délben Péntek János Széchenyi-díjas nyelvészprofesszor, a kalotaszegi Körösfő szülötte, alapos ismerője és a vidék kutatója, valamint Tötszegi Tekla, az Erdélyi Néprajzi Múzeum muzeológusa, néprajzkutató.
Kalotaszegiek 1903-ban
Fotó: Oláh-Badi Levente
A kiállítást augusztus 1-jén nyitották meg, és módfelett gazdag a kalotaszegi élet megannyi szegmensét felvillantó gyűjtemény. „Mindenképpen szerettük volna a Kolozsvári Magyar Napok keretében is ismertetni a tárlatot, azért is, mert szinte minden esztendőben van valamilyen kalotaszegi témájú kiállításunk a múzeumban. Külön öröm számomra, hogy Péntek János professzor úr – Kalotaszeg szülöttje és nagyszerű ismerője – osztja meg gondolatait a tárlat kapcsán” – mondta Tötszegi Tekla.
Tötszegi Tekla bemutatta a századfordulón viselt kalotaszegi női nagylány öltözet jellegzetességeit
Fotó: Oláh-Badi Levente
A cégtáblák is információkat árulnak el: például 1903-ban Kováltsik Józsefnek volt üzlete Bánffyhunyadon
Fotó: Oláh-Badi Levente
Malonyai Dezső író, művészettörténész ötkötetes, 1907-ben megjelent A magyar nép művészete című ikonikus sorozatának első része Kalotaszegről szól: abban láttak napvilágot Edvi Illés Aladár munkái. „Éppen ebben az 1903-1904-es időszakban nagyon intenzíven dolgozott a csapat. Edvi Illés Aladár, aki a Kalotaszeget dokumentáló fotókat készítette, Körösfői-Kriesch Aladárral együtt jött Kalotaszegre, a vidéken pedig szívesen fogadták a művészeket. Szülőfalumban, a Pali Gyuri házában vendégeskedtek, de nemcsak ők, hanem egy neves finn szobrász, valamint gróf Zichy István is hetekig nyaralt Kalotaszegen” – elevenítette fel Péntek János.
Fotó: Oláh-Badi Levente
Elmondta,
A kalotaszegi mezőgazdasági munkálatok fázisait is bemutatják a korabeli képek
Fotó: Oláh-Badi Levente
A fekete-fehér fényképek nem beállított képek, hanem spontán pillanatokat, embereket, állatokat rögzítettek, Magyarvalkó, Körösfő, Magyargyerőmonostor, Bánffyhunyad templomát, házait, lakóit, de a mezőgazdasági munkálatok fázisait, a templomba járás rendjét, a népviseleteket is. Edvi Illés Aladár a következőket írta lelkesen:
Fotó: Oláh-Badi Levente
„Nyáron, aratás idején tartózkodtak a művészek itt, ebben az időben még nagyonis női munka volt az aratás – sarlóval arattak a nők, mögöttük mentek férfiak, akik kévét küldöttek. Akkoriban kezdődött Kalotaszegen a faragott tárgyakkal való kereskedés, ami azóta is tart tulajdonképpen, és ami a vidék szempontjából fontos volt, az Kalotaszeg népművészetének felfedezése – tulajdonképpen ezzel kezdődött a magyar népművészet felfedezése. Gondoljunk bele, ehhez képest a mezőség népművészetét csak a 20. század második felében kezdték feltérképezni” – mondta a nyelvészprofesszor. Ennek kapcsán eszünkbe juthat az a közismert népdal, amelynek szövege így kezdődik: „Körösfői Riszeg alatt, három kislány zabot arat...”
Péntek János Széchenyi-díjas nyelvészprofesszor, a kalotaszegi Körösfő szülöttje, alapos ismerője és a vidék kutatója
Fotó: Oláh-Badi Levente
Péntek János elmondta, ekkoriban, a 20. század elején fontos volt a magyar nemzeti kultúra erősítése. „Meglepődve láttam évekkel ezelőtt a szabadkai zsinagógában, hogy a szecessziós díszítésben kalotaszegi motívumok fedezhetőek fel. Tehát nagy mértékben épült be a magyar kultúrába és különösen a szecesszió díszítésébe” – mondta Péntek János.
Fotó: Oláh-Badi Levente
„E nélkül a gyűjtemény nélkül kevesebbet tudnánk a korabeli Kalotaszegről, én magam néprajzkutatóként rengeteg érdekes részletet fedeztem fel rajtuk: a viseletekről, mezőgazdasági munkálatokról és más mozzanatokról is sok-sok árnyalatot” – mondta Tötszegi Tekla. Péntek János azt mondta, Győr László egyébként is sokat tesz Kalotaszeg emlékeinek a megmentéséért. Tötszegi Tekla részletesen ismertette a tárlatot, amely a kicsi, 8X11-es pozitív fotók kinagyított másait is felsorakoztatja. A néprajzkutató elmondta, a festő a 20. század legelejének az egyik legjelentősebb akvarellistája volt, és először tájképfestőként vált híressé. Amikor először 1902-ben Kalotaszegre került, tájakat akart festeni, de aztán nagyon elképráztatták a kalotaszegiek, és az egész itteni világ.
Edvi Illés Aladár festménye a körösfői református templomról
Fotó: Oláh-Badi Levente
„Ezek a fotók azért is különlegesek, mert a mindennapokat, a munkafolyamatok részeit, az itt élők életét, életmódját rögzítik. A szerző le is írja a leveleiben, hogy kiment a kalotaszegiekkel a mezőre, ott evett velük, elment táncba, sőt, csizmát csináltatott a bánffyhunyadi csizmadiánál.
Bánffyhunyadi vásár, pillanatkép
Fotó: Oláh-Badi Levente
Mint mondta, Bánffyhunyad mint vásáros „olvasztótégely” jelenik meg a képeken, felismerhetők a felszegi asszonyok ruhái, de a Gyalui-havasokból, vagy akár távolabbról, Biharból érkező románok viseletdarabjai is.
Tötszegi Tekla: „e nélkül a gyűjtemény nélkül kevesebbet tudnánk a korabeli Kalotaszegről”
Fotó: Oláh-Badi Levente
A kiállításon két korabeli női viselet is megtekinthető: az egyik az alszegi női nagylány öltözet, a másik Nádas-menti, amelyet 1903-ban vásároltak meg a kolozsvári múzeum számára. Annak érzékeltetésére, hogy mit látott Edvi Illés Aladár 1903-1904-ben Kalotaszegen, kiállítottak egy 1751-es templomi mennyezetkazettát is. „Érdekes megfigyelni a 20. század eleji kalotaszegi falu képét, ahol még párhuzamosan jelen vannak a zsindellyel fedett házak, mellettük a taposott szalmatetős gazdasági épületek, de már látunk olyan fotókat is, ahol megjelennek a kontyos tetős, divatosabb épületek is. Egy másik kiállítási egység templomokat és templomkerteket ábrázol: a körösfői, valkói, bikali és gyerőmonostori templom is látható a képeken” – mondta a néprajzkutató.
A Bánffyhunyadon 1903-ban tartott országos nagyvásárról egész sorozatot fotózott a művész
Fotó: Oláh-Badi Levente
„Tulajdonképpen ez mentette meg őket, hogy találtak egy ilyen háziállatot, amit aztán tudtak mindenre használni, szántásra, fejésre. Érdekesség, hogy most, mikor már lealkonyult a bivalyos időszak, akkor meg már a legdrágább háziállat lett a bivaly” – fejtette ki Péntek János.
Fotó: Oláh-Badi Levente
A 120 évvel ezelőtti kalotaszegi világot bemutató kiállítást augusztus 25-ig tekinthetik meg az érdeklődők.
Edvi Illés Aladár fotói sok körösfői pillanatot örökítettek meg
Fotó: Oláh-Badi Levente
Korabeli kalotaszegi faládikó
Fotó: Oláh-Badi Levente
Péntek János nyelvészprofesszor ismertette Edvi Illés Aladár munkásságát
Fotó: Oláh-Badi Levente
Fotó: Oláh-Badi Levente
Kalotaszeg természeti és hagyományos értékeit, a vadállatok mozdulatait is megörökíti fotóin a bánffyhunyadi Lónay Arthur, aki fotókészítési munkájának kulisszatitkairól beszélt a Krónikának.
A Farkas utcai színház múltját, nehéz és dicsőséges korszakait idézi meg a kolozsvári Szabók bástyájában kedden megnyílt, Nemes nyomokon című tárlat.
A sporttevékenységeket a színházi közeggel ötvözi, a lelkes közönség számára is nyitott a Temesváron tartandó színJÁTÉKOK elnevezésű esemény. A rendezvényről Balázs Attilát, a Csiky Gergely Állami Magyar Színház igazgatóját kérdeztük.
Bánffy Miklós születésének 150. és Kós Károly születésének 140. évfordulóján jelent meg tavaly a Kós-Bánffy, Bánffy-Kós Emlékkönyv.
Mindannyiunknak vannak kisebb-nagyobb kereszthordozásai, a szenvedéstörténetnek pedig olyan sok a többletrétege, hogy tulajdonképpen kimeríthetetlen – hangzott el a Kolozsvári Magyar Napokon.
Különleges gálakoncertet ad a Szent István-napi eseménysorozat megkoronázásaként Mága Zoltán Liszt Ferenc-díjas hegedűművész augusztus 20-án a marosvásárhelyi várban, melynek egyik sztárfellépője a Nemzet Színésze címmel kitüntetett Bodrogi Gyula lesz.
Elhunyt Alain Delon ikonikus francia színész. A család közleménye szerint Delon 88 éves korában hunyt el douchy-i otthonában szombat este.
Elhunyt szombaton, 93 éves korában Novák Ferenc koreográfus, rendező, etnográfus.
Az irodalom, költészet különféle vetületei, friss erdélyi kiadványok és sokakat foglalkoztató kérdések megvitatása is előtérbe kerül a 15. Kolozsvári Magyar Napokon.
Kós András-emlékkiállítás, Incze Mózes-tárlat, Tóth Szűcs Ilona és Tóth László alkotásait bemutató retrospektív kiállítás és több helytörténeti tárlat is nyílik a hétvégén a kincses városban, a 15. Kolozsvári Magyar Napok (KMN) keretében.
A Kulturális és Innovációs Minisztérium (KIM) az idei évben is meghirdeti 50 millió forintos keretösszeggel a határon túli professzionális magyar színházak és táncművészeti szervezetek kiemelt művészeti céljainak megvalósítását támogató pályázatát.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://kronikaonline.ro/template/kronika_new/images/dropdown.svg)