Kató Béla református püspök szerint Bethlen Gábor fejedelem a Collegium Academicum létrehozásával bekapcsolta Erdélyt Európa kulturális vérkeringésébe
Fotó: MTI/Kiss Gábor
Alapításának 400. évfordulóját ünnepelte három napon át a nagyenyedi Bethlen Gábor Kollégium. A szombati díszünnepség szónokai az oktatási intézmény több évszázados múltját, valamint az alapító nagy erdélyi fejedelem örökségét méltatták, megemlékezve a tanintézet jeles diákjairól is.
2022. június 12., 00:422022. június 12., 00:42
2022. június 12., 00:582022. június 12., 00:58
A nagyenyedi Bethlen Gábor Kollégium fennállásának 400. évfordulóját a Fehér Megyei Magyar Napokkal közösen, három napos rendezvénysorozat keretében ünnepelték június 9-11. között a tanintézet udvarán. Az esemény fénypontja a világ minden részéből összesereglett véndiákok szombati találkozója volt. A legidősebbek hatvan évvel ezelőtt, 1962-ben végeztek, és az elmúlt évtizedek szinte valamennyi korosztálya képviseltette magát a dél-erdélyi város kollégiumának udvarán és osztálytermeiben.
Az ünnepi beszédek hosszú sorát – felszólaltak a magyar történelmi egyházak képviselői is – Szegedi László, az Erdélyi Református Egyházkerület püspökhelyettese nyitotta meg, aki a Bethlen Gábor Kollégium véndiákjaként hívta időutazásra hallgatóságát. Mint fogalmazott, a nagyenyedi kollégium falai között soha nem volt kényszer a növekedés tudásban, hitben, elkötelezettségben és magyarságtudatban.
Fotó: Kiss Gábor/RMDSZ
Kató Béla, az Erdélyi Református Egyházkerület püspöke az erdélyi világ csodájaként beszélt a Bethlen-kollégiumról. Olyan csodaként, ahogyan Bethlen Gábor fejedelem vált a kicsiny Erdély nagy csodájává. ,,A reformáció felismerte az oktatási intézmények jelentőségét, és nemzetünk történelmében először építette ki az egész országot átfogó népiskolai hálózatot. Ezt követően egyházunkban az iskola épülete épp oly magasztos jelképpé emelkedett, mint maga a templom” – fogalmazott a püspök.
Erdély egyik első felsőoktatási intézményét eredetileg Gyulafehérváron alapította meg a fejedelem; az intézményt 40 évvel később Apafi Mihály fejedelem Nagyenyedre költöztette, ahol ma református kollégiumként működik. A korabeli oktatás legmagasabb szintje a teológia volt, ami a püspök szerint akkoriban olyan divatos tudományág volt, mint ma az informatika. A teológián tanuló diákok egy része azonban nem teológiai szolgálatra készült. Mai szóhasználattal élve a teológiailag képzett református világi értelmiségi réteget Bethlen Gábor teremtette meg Erdélyben. A püspök hosszan sorolta a Nagyenyeden végzett leghíresebb személyiségeket: Aranka György, Bethlen János, Báró Kemény Zsigmond, Mikó Imre, Gróf Bethlen Miklós, Kőrösi Csoma Sándor, Makkai Sándor vagy Misztótfalusi Kis Miklós, de a sor hosszan folytatható. Kató Béla szerint az egyház azzal tudja megbecsülni a nagy fejedelem örökségét, hogy felújította és alkalmassá tette a kollégiumot a 21. századi oktatási elvárásokhoz.
A Bethlen Gábor Kollégium jubileumára a városba hívták a tanintézet valamennyi egykori diákját, akik megtöltötték az iskola belső udvarát
Fotó: Kiss Gábor/RMDSZ
Kelemen Hunor RMDSZ-elnök a jó iskola ismérveit sorolta fel beszédében: nevel, tanít, eligazít, felkészít. Elmondta, a jó iskola önállóságra és szabadságra nevel, a sikeres iskola egyszerre múlt, jelen és jövő. ,,A jó iskola olyan muníciót tesz a diák kezébe, amivel egész életen át tud érvényesülni. A nagyenyedi Bethlen Kollégium ilyen intézmény” – fogalmazott a román kormány miniszterelnök-helyettese, aki arra kereste a választ, mi lehet a sok évszázados kisugárzás magyarázata. Mindenekelőtt az, ahogyan Erdély nagy fejedelme viszonyult a közügyekhez, és azon belül kiemelt helyen az oktatáshoz. Kelemen szerint Bethlen Gábor korán felismerte, nem elég a nyers erő, mert abból nekünk mindig kevesebb van a nálunknál számbelileg nagyobb nemzetekhez képest.
A magyar kormány képviseletében Potápi Árpád János nemzetpolitikai államtitkár szólt az egybegyűltekhez. A történelmi időkre visszakanyarodó beszédében körüljárta a korabeli Erdély viszonyait, amikor Isztambul és Bécs, azaz Kelet és Nyugat közé beszorítva, a háborúk hatására Erdély kezdte elveszíteni tudósait. Olyan intézményre volt szükség, amely segítette a szülőföldön való megmaradást és a vezetők következő nemzedékének felnevelését. ,,400 év után elmondhatjuk, Bethlen Gábor törekvését siker koronázta. Az általa elindított kollégium sikertörténetét semmilyen csapás nem tudta fölemészteni” – fogalmazott a budapesti politikus.
Lőrincz Helga, Nagyenyed alpolgármestere: a 25 ezer lakosú kisváros jelentőségét a kollégium adja
Fotó: Kiss Gábor/RMDSZ
Potápi emlékeztetett, hogy a magyar kormány az elmúlt években jelentős összegekkel támogatta a különböző felújítási munkálatokat. Az elnyert európai uniós pályázat a felújítás egyik részét tette lehetővé, a nem oktatási célú felületek, a konviktus és a tornakert felújítására, az iskola részleges bebútorozása, illetve egy sokrétűen használható sportpálya és focipálya kialakítására a budapesti kormány folyósított pénzeket. ,,Magyarország kormányát is a fejedelem sikerei ihlették, amikor 12 éve meghatározta, mi legyen a magyar nemzetpolitika egyik fő pillére. Olyan erős intézményrendszert akartunk létrehozni, amely a bölcsődétől az egyetemig biztosítja a magyarság felnevelését és szülőföldön való megmaradását. Ebben az intézményrendszerben a Bethlen Kollégium kimagasló bástyának bizonyul” – jelentette ki a nemzetpolitikáért felelős államtitkár.
Brendus Réka, a Nemzetpolitikai Államtitkárság főosztályvezetője a nagyenyedi kollégium egykori diákjaként időutazásra hívta hallgatóságát. ,,Szerettem volna egy napon születni e patinás, történelmi múltú, ragyogó napsütéseket és súlyos viharokat megélt csodával, amelyet ma mindannyian úgy nevezünk, hogy Bethlen Gábor Kollégium. Egyidős lennék például Molière-rel. Vagy Rákóczi Zsigmonddal, I. Rákóczi György és Lorántffy Zsuzsanna fiával… Vagy elégtétellel nyugtáznám, amint II. Ferdinánd császár épp kiegyezik az erdélyi és magyarországi rendekkel a harminc éves háborúban, és miután Bethlen Gábor lemond magyar királyi címéről, megkapja a császártól az örökös birodalmi hercegi címet” – sorolta a főosztályvezető.
Erdély bethleni aranykora óta oly mértékben megváltozott körülöttünk minden, hogy már nem az az alapkérdés, hány Apáczai, Bolyai, Mikó Imre, Áprily Lajos vagy Sütő András kerül ki az iskola padjaiból, hanem hogy képesek vagyunk-e helyes válaszokat adni a jelen kihívásaira. Brendus Réka szerint a megoldás a következő nemzedékek nevelésében, tanításában rejlik. ,,Ha csak annyit teszünk, hogy e nemzedékeket tisztességes, közösségszerető, értékteremtő szellemben neveljük, akkor minden bizonnyal köztük lesznek a holnap Áprily Lajosai, Bolyai Farkasai és Sütő Andrásai!” – hangsúlyozta a főosztályvezető.
Fotó: Kiss Gábor/RMDSZ
Lőrincz Helga, Nagyenyed alpolgármestere szerint a 25 ezer lelkes dél-erdélyi kisváros volt évszázadokon át a tudomány fellegvára Erdélyben. Bebizonyította, hogy nem a lakosok számának függvénye, és nem a szerencse kérdése naggyá lenni. A város nevét először Bethlen Gábor írta be a magyar és az európai művelődés történetébe. ,,Azóta nincs olyan kontinens, ahol ne akadnánk véndiákokra, és nincs olyan tudományág, ahol volt kollégiumi diák ne alkotott volna nagyot” – magyarázta az RMDSZ-es alpolgármester. A Bethlen Gábor korához visszanyúló anyanyelvi oktatás fontosságáról szólva az elöljáró szerint négyszáz év után is magyarázni kell itthoni hivatalos szerveknek, hogy az erdélyi magyar fiatal miért kell magyarul tanuljon.
Szőcs Ildikó, a Bethlen Gábor Kollégium igazgatója
Fotó: Kiss Gábor/RMDSZ
Szőcs Ildikó, a Bethlen Gábor Kollégium igazgatója megköszönte a méltató szavakat. A mai oktatásról szólva úgy fogalmazott: a kollégium nem önmagában, nem csupán azért létezik, mert megalapították, hanem mert belakják. „Nagyon sokan dolgoznak benne, és nagyon sokan dolgoznak érte. A kollégium diákjaiban és véndiákjaiban él tovább” – szögezte le az oktatási intézmény vezetője.
Nóvumnak számító kutatási eredményeket ismertetett keddi kolozsvári sajtótájékoztatóján a Bálványos Intézet, hiszen eddig nem vizsgálták kampányidőszakban a részvételi hajlandóságot és a politikai preferenciákat az erdélyi magyarok körében.
Elsőfokú (sárga jelzésű) árvízvédelmi készültséget rendelt el kedden az Országos Hidrológiai és Vízgazdálkodási Intézet (INHGA) 12 megye folyóvizeire.
Sárga szintű viharriasztást adott ki keddre huszonnégy megyére és Bukarestre az Országos Meteorológiai Igazgatóság.
Tizenhat ázsiai vendégmunkást toloncoltak ki a román idegenrendészeti szervek az ország területéről, miután megpróbáltak illegálisan Magyarországra jutni – közölte kedden a bukaresti belügyminisztérium.
Közel húsz éve foglalkozik ízkészítéssel Czupor Nárcisz Ildikó, aki az édesanyjától átvett vállalkozást fiával közösen működteti, torockószentgyörgyi üzemükben pedig a hagyományokat az új, cukor- és tartósítószermentes igényekkel ötvözik.
Jelentős felújítást követően hivatalosan is átadta marosvásárhelyi Plaza M bevásárlóközpontját az Indotek Group ingatlanbefektető vállalat. A 16 millió euróból korszerűsített üzletközpont új márkákkal és megújult közösségi térrel várja a látogatókat.
Az eredetileg bejelentett időponthoz képest kissé megkésve, de hétfő este végre meghirdette a jegyértékesítést a Brassó–Vidombák Nemzetközi Repülőtérről induló járataira a Fly Lili légitársaság.
A 2020. óta Szilágy, Maros és főként Szatmár megyében megszervezett eddigi hét, Picnic in the Vineyard nevet viselő borpiknik idei első kiadására Avasújvárosban kerül sor május 11-én 11 órától.
Lassan eléri a 2600 eurós átlagárat a kolozsvári lakások négyzetmétere, a Compariimobiliare.ro statisztikája szerint idén áprilisban 2594 euróba került egy négyzetméter, ami 28 euróval volt már több, mint februárban.
Többször támadt lövétei jószágokra az a medve, amelyet hétfőn hajnalban már nem is tudtak elkergetni a hatóságok, így kénytelenek voltak kiadni a kilövéshez szükséges parancsot. Felsősófalván egy súlyosan sérült bocsot kellett elaltatni.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://media.szekelyhon.ro/template/kronika_new/images/dropdown.svg)