A kocsmakultúra és az irodalom kapcsolatáról, a kávéházak alkotó emberek életében betöltött szerepéről tartottak beszélgetést a Kolozsvár Társaság szervezésében, amelyen olyan fontos nevek merültek fel, mint Petőfi, Ady vagy éppen Páskándi Géza és Palocsay Zsigmond.
2015. március 04., 20:122015. március 04., 20:12
Hajdani kávéházak, vendéglők, kocsmák emlékét és az ezeket látogató művészekhez, írókhoz, költőkhöz kapcsolódó történeteket elevenítette fel Demény Péter író, Egyed Péter filozófus, Kántor Lajos irodalomtörténész és Tatár Zoltán helytörténész a Kolozsvár Társaság kedd esti, Irodalmunk és a kocsmák – Adytól Palocsay Zsigmondig című beszélgetésén. Az est végén levetítették a Bulgakov irodalmi kávéház 2002-es megnyitóján készült felvételt, amelyen Faludy György Kossuth-díjas író mesélt az irodalom és a kocsmák viszonyáról.
A közönséget Buchwald Péter, az est moderátora köszöntötte, majd Kántor Lajos kifejtette, a rendezvény címe nem dehonesztáló sem az irodalomra, sem a kocsmákra nézve. Köztudott, hogy mit jelentett Ady számára a kávéházi élet – magyarázta –, de számtalan régi vendéglőt lehetne megidézni, amelynek köze volt az irodalomhoz. Példaként említette, hogy Páskándi Gézának a Continentál volt a törzshelye: abban az időszakban, amikor tilos volt alkohollal kiszolgálni a vendégeket, neki a pincér kávéscsészében hozta az italt.
Egyed Péter ugyanakkor elmondta: a 70-es években, amikor ő volt egyetemista, meglehetősen hanyatlóban volt a kolozsvári kocsmakultúra, olyan gyenge minőségű italokat szolgáltak fel, amelyekre „irtózattal emlékezünk\". Ilyen volt például a Vidra konyak. Egyed Péter többek közt Palocsay Zsigmondról is szót ejtett, akinek tavaly a Kriterion Kiadónál megjelent prózakötetében két kocsmai történet is olvasható. Ebben a régi kocsmai szleng szavai köszönnek vissza: ilyen például a „gebula\", ami egy gyenge minőségű párlat nevét takarta.
Demény Péter ugyanakkor azt fejtegette, hogy írók esetében a kocsma nem a fogyasztott alkoholmennyiség miatt lényeges, hanem a hangulat, a társaság miatt. Mint kifejtette, a színvonal és a kocsmázás az írók esetében összefüggött.
„A kocsmázás lényege a beszélgetés: feszültségről, ihletről, múzsáról beszélgettek, az est a színvonalról szólt\" – szögezte le. A levetített 2002-es felvételen Faludy György többek között arról beszélt, hogy Petőfi Sándorék budapesti törzshelyén 1848 márciusában – amikor kitört a forradalom – a kocsmáros, német létére, levette a falról az V. Ferdinánd osztrák császárt ábrázoló képet, így láthatóvá vált a mögötte elrejtett Kossuth Lajos-képmás.
Több mint ötven kiadó lesz jelen a 9. Csíkszeredai Könyvvásáron, amelyet május 9-12. között rendeznek meg – közölték a szervezők.
A tánc a nézőhöz univerzális nyelven szól, befogadásához, megértéséhez és megérzéséhez csupán kíváncsiságra és nyitottságra van szükség, ez a befogadás egyelőre még nem zökkenőmentes az erdélyi nézők számára.
A Macskafogó című népszerű sci-fi paródia-animáció vetítésével ünnepli a magyar film napját a kolozsvári Győzelem mozi.
Kolozsváron mutatja be Szűcs Nelli színésznő Fedák Sáriról szóló önálló estjét május 11-én – közölte a szervező Magyarország Főkonzulátusa.
Új filmkoncertekkel jelentkezik a 23. alkalommal tartandó Transilvania Nemzetközi Filmfesztivál (TIFF), ezek közt egy elveszettnek hitt Drakula-film remake-je is szerepel, amelyet a Sapientia egyetem kolozsvári alkotói jegyeznek.
Nagyszabású produkcióra készül a Kolozsvári Magyar Opera: május 30-án mutatják be a Jézus Krisztus szupersztár című előadásukat.
Az évad utolsó nagyszínpadi bemutatójára készül a színház Szigligeti Társulata: Lewis Carroll jól ismert abszurd meseregényét, az Alíz Csodaországbant a Kossuth-díjas Zsótér Sándor rendezte színpadra.
Legújabb, Kaktuszvirág című előadását mutatta be hétvégén a nagyváradi Szigligeti Társulat, amely más Bihar megyei helyszínekre, Székelyhídra és Nagyszalontára is elviszi a vígjátékot.
Az úgynevezett „kis magyar világ” időszakában, 1940 és 1944 között, Észak-Erdély visszacsatolásakor készített fényképekből nyílik tárlat a sepsiszentgyörgyi Székely Nemzeti Múzeumban április 24-én, szerdán 17 órakor.
Eugène Labiche A Lourcine utcai gyilkosság című darabjának bemutatójára készül a sepsiszentgyörgyi Tamási Áron Színház társulata, a premiert április 22-én, hétfőn este 7 órától láthatják az érdeklődők a színház nagytermében.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://media.szekelyhon.ro/template/kronika_new/images/dropdown.svg)