Durov ellen előzetes rendőrségi nyomozás keretében elfogatóparancsot adtak ki Franciaországban
Fotó: Pavel Durov/Facebook
Moszkva jegyzékben követelt konzuli hozzáférést a Telegram közösségimédia-szolgáltató őrizetbe vett alapítójához, Pavel Durovhoz, de Párizs az üzletember francia állampolgárságát tekinti elsődlegesnek – jelentette ki Marija Zaharova, az orosz külügyminisztérium szóvivője vasárnap a RIA Novosztyi hírügynökségnek.
2024. augusztus 25., 20:592024. augusztus 25., 20:59
2024. augusztus 25., 21:102024. augusztus 25., 21:10
„Jegyzéket küldtünk, hozzáférést követelve. De neki (Durovnak) francia állampolgársága van, amelyet Franciaország elsődlegesnek tekint” – mondta a Zaharova. A francia média szombat este számolt be róla, hogy a francia és orosz állampolgársággal rendelkező Durovot őrizetbe vették a Le Bourget repülőtéren, ahová magángéppel érkezett Azerbajdzsánból. Az üzletember – akinek vagyonát a Forbes amerikai kiadó és médiavállalat 15,5 milliárd dollárra becsülte – körözési listán szerepelt Franciaországban, egyebek között azért, mert a Telegram nem volt hajlandó együttműködni az ország hatóságaival.
A párizsi orosz nagykövetség vasárnap közölte, hogy a francia hatóságok elzárkóznak az együttműködéstől, és nem adtak tájékoztatást arról, hogy mi alapján vették őrizetbe Durovot. A diplomáciai képviselet kapcsolatban áll az üzletember jogi képviselőjével.
Dmitrij Medvegyev, az orosz biztonsági tanács elnökhelyettese a Telegram-csatornáján hangot adott véleményének, miszerint Durov hibát követet el azzal, hogy Oroszországot elhagyva „világpolgárrá” akart válni, mert a nyugati országok számára ő egy kiszámíthatatlan és veszélyes orosz maradt. Mint írta, személyesen figyelmeztette az üzletembert arra, hogy minden országban komoly problémái lesznek, ha kitart az elvi álláspontja mellett, és nem fog együttműködni a bűnüldöző szervekkel súlyos bűncselekmények ügyében. „Macron, azonnal tűnj el Franciaországból! Durov hadserege eljön érted” – figyelmeztette a francia elnököt Medvegyev az X közösségi platformon.
Tatyjana Moszkalkova, az orosz elnök emberi jogi biztosa úgy vélekedett, hogy a letartóztatás valódi célja a Telegram bezárása, mert ezen az internetes platformon „meg lehet tudni az igazságot a világ aktuális eseményeiről”. Az intézkedés szerinte „tiltakozást vált ki mindazokból, akik a szólásszabadságért és a többpólusú világ építéséért küzdenek”. „Amint a Telegram vezető pozícióba került Oroszországban, egyértelmű volt, hogy a nyugati, főként amerikai titkosszolgálatok mindent megtesznek Durov és platformja ellenőrzésére. Ismerve Durov álláspontját – azt, hogy minimálisra csökkentse a bármely állam általi ellenőrzés lehetőségét – az is világos volt, hogy konfliktusra kerülhet sor” – mondta Kirill Kabanov, az orosz elnöki emberi jogi tanács tagja a NEWS.ru-nak.
Rámutatott, hogy a Telegram ma már nemcsak szórakoztató és informatív tartalmú platform, hanem a „különleges hadművelet” résztvevőinek kommunikációs eszköze is. Álláspontja szerint Washington ebben az ügyben saját céljaira használta fel Párizst. Anton Gorelkin, az orosz alsóház információpolitikai bizottságának helyettes vezetője az Interfaxnak azt mondta, hogy az orosz hatóságoknak továbbra is vannak kifogásai a Telegrammal szemben, ám annak blokkolásáról az utóbbi időben nem esett szó. Oroszországban 2018-ban történt kísérlet a Telegram elérhetetlenné tételére.
Jekatyerina Mizulina, a Biztonságos Internet Ligájának vezetője Telegram-bejegyezésében szintén felvetette, hogy az őrizetbe vétel hátterében az Egyesült Államok állhat. Szerinte az online szolgáltató az utóbbi időben „nagyon nyugtalanította” Washingtont, amiért kényes információkat terjesztett bizonyos országokban. Hozzáfűzte, hogy a Telegram vezetőségének Nyugat felé való nyitottsága nem segített Durovon.
Margarita Szimonyjan, az orosz állami RT médiavállalat főszerkesztője megjegyezte: Durov azért hagyta el Oroszországot, hogy ne kelljen együttműködnie az orosz szakszolgálatokkal, ám a hasonló nyugati szervekkel ezt megtette. „Minimum szigorúan betartotta az előírást, hogy blokkolják az RT-t azokban az országokban, ahol szankciók alatt állunk. Nem segített” – írta Szimonyjan a Telegram-csatornáján. „Mi a lényege a Durov-történetnek? (…) Lecsukták, hogy elvegyék tőle a (biztonsági) kulcsokat. És oda fogja adni őket” – tette hozza Szimonyjan, és azt javasolta, hogy mindenki törölje a Telegramról az érzékeny információkat.
A titkosított Telegramnak, amelynek mintegy egymilliárd felhasználója van, különösen nagy a befolyása Oroszországban, Ukrajnában és a volt Szovjetunió köztársaságaiban. A Facebook, a YouTube, a WhatsApp, az Instagram, a TikTok és a Wechat után a legnagyobb közösségimédia-platformok közé sorolják. Az orosz származású Durov 2013-ban alapította a Telegramot a testvérével. Oroszországot 2014-ben hagyta el, miután nem volt hajlandó eleget tenni a kormány azon követelésének, hogy az általa eladott VKontakte közösségimédia-platformon lévő ellenzéki fórumokat bezárják. „Inkább vagyok szabad, minthogy bárkitől is parancsokat fogadjak el” – mondta Durov áprilisban Tucker Carlson amerikai újságírónak az Oroszországból való távozásáról és a cégének otthont kereséséről, amelynek során Berlinben, Londonban, Szingapúrban és San Franciscóban is megfordult.
Miután Oroszország 2022-ben megtámadta Ukrajnát, a Telegram vált a háborúról és a konfliktust övező politikáról szóló, mindkét oldalról érkező „szűretlen” és néha brutális és félrevezető tartalmak fő forrásává. A platform egyes elemzők szerint a háború „virtuális csataterévé” vált, amelyet Volodimir Zelenszkij ukrán elnök és tisztségviselői, valamint az orosz kormány is nagymértékben használ. A Telegram – amely lehetővé teszi a felhasználók számára, hogy elkerüljék a hivatalos ellenőrzést – azon kevés helyek egyike lett, ahol az oroszok független hírekhez juthatnak a háborúról, miután a Kreml Ukrajna megtámadása után szigorította a független média felügyeletét.
Oroszország 2018-ban kezdte blokkolni a Telegramot, miután az alkalmazás nem volt hajlandó eleget tenni egy bírósági végzésnek, amely szerint az állambiztonsági szolgálatok számára hozzáférést kell biztosítani a felhasználók titkosított üzeneteihez.
A blokkolás számos harmadik féltől származó szolgáltatást megszakított, de a Telegram oroszországi elérhetőségére kevés hatással volt. A tiltó végzés azonban tömeges tiltakozásokat váltott ki Moszkvában, és bírálatokat váltott ki civil szervezetek részéről.
Egyetlen keresztény egyházat se szüntessenek be közvetlenül vagy közvetetten – hangoztatta Ferenc pápa a Szent Péter téren mondott beszédében vasárnap, miután Volodimir Zelenszkij aláírta az ukrán ortodox egyház betiltásáról szóló törvényt.
Az izraeli hadsereg (IDF) vasárnap helyi idő szerint reggel 5 óra előtt megelőző támadást indított Dél-Libanonban, majd rövid időn belül a libanoni síita Hezbollah mozgalom több mint 320 lövedéket és drónt indított Izrael északi része felé.
Kormányforrások szerint az amerikai egyesült államokbeli hatóságok várhatóan október 15-én jelentik be a román állampolgárok számára a jövő évtől alkalmazandó vízummentességről szóló határozatot.
Ukrajna pénteken közölte, hogy az Egyesült Államok által szállított precíziós siklóbombákat vetett be a Kurszki terület elleni légicsapásokban, és azt állította, hogy visszafoglalt „bizonyos területet” a kelet-ukrajnai Harkiv megyében.
Lemondott európai parlamenti képviselői, valamint a Nemzeti Agrárgazdasági Kamara elnöki tisztségéről Győrffy Balázs, és a Fideszből is kilépett, miután előző éjjel tettlegességig fajuló vitába keveredett egy nővel.
Hadgyakorlat közben egy közeli falut találtak el egy Lengyelországba vezényelt román katonai egység tagjai – tudatta pénteken a román védelmi minisztérium.
Újabb fegyverek eladását hagyta jóvá Románia számára az Egyesült Államok: a tranzakció keretében Bukarest AIM-120 AMRAAM levegő-levegő rakétákat vásárol, hogy a román légierő számára fejlett levegő-levegő képességeket biztosítson.
Kamala Harris „új és előrevivő utat” ajánlott amerikai elnökké választása esetére Chicagóban csütörtökön, amikor a demokraták elnökjelölő konvenciót lezáró beszédében hivatalosan elfogadta pártja jelöltségét csütörtökön.
Az ukrán 3. különleges rohamdandár ellentámadást indított a Harkivi területen, és közel 2 négyzetkilométer mélyen előre nyomult a frontvonal területére – közölte a dandár csütörtökön.
Megkísérelt csapást mérni az ukrán hadsereg a kurszki atomerőműre az éjszaka folyamán – jelentette ki Vlagyimir Putyin orosz elnök egy, az Ukrajnával szomszédos kurszki, belgorodi és brjanszki régióban kialakult helyzetről tartott tanácskozáson.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://kronikaonline.ro/template/kronika_new/images/dropdown.svg)