Látkép Lippáról, a városközpont Maros-hídjáról
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
Az ősi magyar Mária-kegyhelyek egyike Máriaradna. Évente 16 hivatalos zarándoklatot tartanak a búcsújáróhelyen, hívek ezrei fohászkodnak a kegytemplom oltárában lévő Mária-képnél, amelynek csodatevő erőt tulajdonítanak. Az Arad megyei kegytemplomban őrzik Rudnay Sándor néhai esztergomi érsek szívurnáját, az egykori ferences rendház a szerzetesek kényszerlakhelye volt a kommunista diktatúra idején. A templom mögötti Szenvedés útja (Keresztút) mellett európai ritkaságnak számít a „Jézus dicsőséges útja”, amelynek stációit orosz katonák 1952-ben lerombolták, de jövőre felújítják. Egyházi személyek és hívek állítják: Máriaradna az a hely, ahol érezni a Szűzanya gondoskodását.
2024. augusztus 31., 10:072024. augusztus 31., 10:07
2024. augusztus 31., 10:292024. augusztus 31., 10:29
Az Aradtól 30 kilométerre keletre, a Maros völgyében, az alföld és a Zaránd-hegység találkozásánál fekvő Máriaradna az ősi magyar Mária-kegyhelyek egyike. Az Osztrák–Magyar Monarchiában Mariazell után a második legfontosabb búcsújáróhely volt, elsősorban a bánsági és a dél-alföldi hívek számára.
– fogalmazott Reinholz András plébános a Krónikának.
Több mint ötszáz évvel ezelőtt, 1520 körül épült a ferences szerzetesek első kápolnája a máriaradnai szőlőkben, azon a dombon, ahol a jelenlegi kegytemplom áll. A kéttornyú templom és a hozzátartozó rendház 1767-ben készült el, és még abban az évben, pünkösd hétfőjén gróf Franz Anton Engl von Wagrain megyéspüspök megáldotta. Felszentelésére azonban csak 1820 pünkösd hétfőjén került sor, amikor gróf Rudnay Sándor esztergomi érsek, Magyarország prímása konszekrálta, és a főpásztor végrendeletében azt kérte, hogy halála után a szívét a Szent Szűz közelében helyezzék örök nyugalomra.
A felújított kegytemplom és rendház újraszentelése 2015-ben
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
– tudtuk meg Reinholz Andrástól.
A kéttornyú bazilikát és a hozzá tartozó ferences rendházat 2013–2014-ben felújították, európai uniós és román kormánytámogatásból mintegy tízmillió eurót fordítottak rá. A restaurálás befejezése után a hely turisztikai vonzereje megnőtt. Azt megelőzően 1911-ben végeztek ilyen nagy horderejű munkálatokat a kegyhelyen, amikor a templom mindkét tornyát 30 méterrel megemelték, így most elérik a 67 métert.
Nepomuki Szent János szobra a templomhoz vezető lépcsősor aljában
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
Jelenleg évente 16 zarándoklatot szervez ide a Temesvári Római Katolikus Egyházmegye, a legnagyobbat Kisboldogasszony (Szűz Mária születése) napja alkalmából tartják. Ez az úgynevezett „magyar búcsú”, amikor több tízezren fohászkodnak az oltárt ékesítő Mária-képhez, amelynek csodatevő erőt tulajdonítanak.
Az idei Kisboldogasszony-napi zarándoklatot szeptember 6–8. között szervezik meg. Az első nap, pénteken bolgár nyelvű szentmise lesz; szombaton 15 órakor tartják meg a keresztutat magyar és román nyelven, 17 órakor magyar nyelvű szentmisét celebrálnak, 20 órától pedig rózsafüzér-imádkozás zajlik négy nyelven; a templom egész éjjel nyitva lesz, éjfélkor pedig román szentmisét tartanak a cigány híveknek – már hagyomány, hogy a roma zarándokok az éjjeli szentmisén vesznek részt. Kisboldogasszony napján, vasárnap reggel 9 órakor lesz magyar nyelvű szentmise, az ünnepi szentmise pedig 11 órakor kezdődik, és három nyelven (magyarul, románul, németül) tartják. Pál József Csaba temesvári megyéspüspök celebrál, a szentbeszédet Mirko Stefkovics nagybecsereki megyéspüspök mondja.
A csodatevő Mária-kép
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
A kép az olaszországi Vicenza tartományban található Bassano del Grappa-i Remondini-nyomdából származik, és a szerzetesek átutazó kereskedőktől vásárolták meg 1668-ban az akkori kápolna részére. „Ez sok példányban megvan a világon, hiszen nyomtatott kép, nem egyedi alkotás. És mégis, itt, ezen a helyen egyedi ima-meghallgatások történtek, és e körül a kép körül kialakult egy nagy kegyhely. Mikor is volt az? Közép-Magyarországon a török uralkodott, az erdélyi fejedelemség a töröktől függött, a Partium hol ide, hol oda tartozott, szóval ebbe a bizonytalan helyzetbe lépett be a Szűzanya, és adott reményt az embereknek. Azután jött a felszabadulás, a kereszténység visszatérése erre a vidékre, és a különböző nemzetiségek egymás mellett élve és dolgozva teremtették meg a mostani életnek az alapjait” – emlékeztetett a 2018-as Kisboldogasszony-napi zarándoklat alkalmával Erdő Péter bíboros, az Esztergom-Budapesti Egyházmegye érseke, az akkori szentmise főcelebránsa.
A legenda szerint török katona lovának patkónyoma látható a templom falába beépített kövön
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
Nagyboldogasszony, más néven Mária mennybemenetele (augusztus 15.) is nagy ünnep Máriaradnán, olyankor nemzetiségre és felekezetre való tekintet nélkül nagyon sokan keresik fel a kegytemplomot, a kolostort és a kálváriadombot. „De egész évben jönnek hozzánk ortodox hívek is, nemcsak Radnáról, hanem Lippáról is. Mivel minden vasárnap három nyelven tartjuk a szentmisét, ők is megértik, s nálunk le lehet ülni a templomban” – magyarázta a máriaradnai plébános, aki az első világi pap a kegyhelyen, ugyanis ma már nincsenek szerzetesek a rendházban, amelyet 1951-ben a román kommunista hatalom a ferencesek kényszerlakhelyéül jelölt ki.
Kisboldogasszonykor 30 ezernél is többen keresik fel a kegyhelyet
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
Két éve Ópálos (Păuliș) és Újpálos (ami Ópálos településrésze) Máriaradna filiája, ott 50-50 hívő jár a magyar és a német templomba. „Ugyanazok jönnek mindkét helyre. Kevesen vannak, de lelkesek gyakorolják a hitüket” – mondta Reinholz András.
Az elmúlt évben felújították a Kálváriadomb stációit. „A dombtetőn, a Szent Kereszt-kápolnával kezdtük, majd a 14 állomással folytattuk, tehát az Úr Jézus szenvedésének útja kész van. Jelenleg lent dolgozunk, ahol kezdődnek a stációk: ott van Assisi Szent Ferenc szobra, ami carrarai márványból készült, s mellette áll három-három férfi, illetve női szent szobra, akik szintén ferencesek voltak” – mondta a plébános.
Különböző plébániai közösségek által állíttatott, majd száz év után felújított stációk a Kálváriadombon
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
Remélik, hogy szeptember 21-ig elkészülnek, mert akkor szervezi meg Máriaradnán a családok fesztiválját a temesvári püspökség. „Ezeket a stációkat részben azok a plébániák újíttatták fel, amelyek annak idején állították, de attól függetlenül, hogy hozzájárult vagy sem valamelyik egyházközség, megcsináltattuk mindegyiket” – tette hozzá Reinholz András.
Ha sikerül idén befejezni, akkor jövőre hozzáfognak az „Úr Jézus dicsőséges útjának” a felújításához. „Az is 14 állomás, ami a feltámadással kezdődik. Sajnos az orosz katonák ledöntöttek hat állomást, és most is minden úgy van, 1952 óta nem csinált senki semmit. Ez a templom mögötti domboldalon, baloldalt található. Nagy, két-három éves munka lesz, de nem számít, mert szeretnénk befejezni. Ez különlegesség, mert Radnán kívül csak két helyen van ilyesmi Európában” – magyarázta.
A szilágysomylói Fazakas Ilona az egyik korábbi búcsún elmondta, hogy húsz éve járnak Máriaradnára. „Nagyon szeretjük ezt a templomot, és imádkozunk a Szűzanyához, mert mindig mellettünk van, minden bajban megsegít, s bízunk benne” – fogalmazta meg hitvallását. Ugyanakkor a Vajdaságból is érkeznek rendszeresen zarándokok Máriaradnára, mint például a törökbecsei Dudás Erzsébet. „Mindenhová elmegyek, ahol van Mária-kegyhely. Ott megtalálom a békét, hogy miként kell szeretnie egyik embernek a másikat, kicsiktől a nagyokig” – mondta.
A Temes megyei illetőségű Faragó Borbála a nagyanyja elbeszélései alapján a régmúlt idők búcsújárását is felidézte. „Nagymamám az 1900-as évek elején született, és mesélte – illetve fényképeken is láttam –, hogy garaboly (kézi kosár – szerk. megj.) volt a karjukon, egy lovaskocsi jött utánuk, s ők három-négy napig ballagtak, úgy, gyalog járták meg a radnai búcsút” – mondta.
Reinholz András plébános egy a 2013-as felújításkor készült fotón
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
Reinholz András plébános szerint „van egy titok” Máriarandán. „Nem az a fontos, hogy ezt megfejtsük, hanem hogy elfogadjuk és hálát mondjunk a Jóistennek és a Szűzanyának, hogy vigyáz erre a vidékre. A helyiek évtizedek óta mondják, hogy Radnán nem volt semmilyen különösebb probléma, vész. És nemcsak a katolikus hívek, hanem a többiek is meg vannak arról győződve, hogy a Szűzanya megóvja a radnaiakat és a környékbeli híveket minden rossztól” – mondta a plébános.
II. János Pál Pápa 1992-ben kisbazilika címet adományozott a kegytemplomnak
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
Kora tavaszi felvétel a Kálváriadombról
Fotó: Pataky Lehel Zsolt
Magyarország támogatja Románia és Bulgária teljes jogú schengeni csatlakozását, hogy ez a szárazföldi határátkelésben is megvalósuljon, ez kiemelt magyar, nemzetpolitikai és európai érdek is – mondta Zsigmond Barna Pál államtitkár Marosvásárhelyen.
Csaknem háromórás vitát követően Kolozsvár helyi tanácsa elfogadta a területrendezési tervét Románia egyik legnagyobb vegyes rendeltetésű ingatlanberuházásának, melyet mintegy 500 millió euróból valósítanának meg.
Magyar részen jó ütemben halad a magyar-román határ felé tartó M-49-es autópálya, amelyik Nyíregyházát köti majd össze Szatmárnémetivel. Lázár János szerint az M3-as autópályát meghosszabbító sztrádaszakasz 2027-re készül el.
Kánikula lesz a hétvégén a Bánságban, a Körösvidéken és Olténia nyugati és déli régióiban – közölte pénteken az Országos Meteorológiai Szolgálat (ANM).
Emil Boc ismételten megerősítette, hogy megvan az európai uniós finanszírozás a kolozsvári metró megépítésére, miután a sajtó kormányforrásokra hivatkozva arról cikkezett, hogy Brüsszel megvonja a 300 millió eurós támogatást.
A vonatozás lehet kellemes élmény még Erdélyben is – a Nagyvárad és Kolozsvár közötti szakasz felújítása miatti kényszerű kerülő nyomán azonban ma egyáltalán nem az.
A Forgatag ma már összeköt, évről évre kiszínezi a várost, teret ad az alkotásnak, az önkifejezésnek, és újra meg újra beteljesíti az eredeti célt: közösségünk összegyűl, ünnepel – hangzott el csütörtök este a 11. Vásárhelyi Forgatag nyitógáláján.
A 130 évvel ezelőtt elhunyt Ormós Zsigmondról, a város neves szülöttéről, néhai temesi főispánról és múzeumalapítóról nevezték el a pécskai román és magyar tannyelvű 2-es számú általános iskolát.
Jövő héten indul a magyar állam által a határon túli magyar diákoknak biztosított 100 ezer forintos (napi árfolyamon 1266 lej) oktatási-nevelési támogatás folyósítása.
Súlyos baleset történt csütörtökön az A1-es jelzésű autópályán Temesvár és Lugos között, az ütközés során életét vesztette Magyarország bukaresti konzulátusának egyik munkatársa, Vágó Ferenc konzul.
szóljon hozzá!![Hozzászólások](https://kronikaonline.ro/template/kronika_new/images/dropdown.svg)